324 Terre cVeboiiUement. 



brukas til äker. En liten Kyrka, som liörde hit, ligger 

 ned vid straiiden. 

 p. 422 Valnötträ. Däraf sades liär ej mera fin nas nägot 



slag vid denna bjen. Ej eller skal nägot slags Vainot, 

 väre sig Hickery eller annat, finnas längre ned och Norr 

 om denna ort. Vid Ea^^e S. Paul finnes väl 2 ä 3 stycken 

 af de Valnötträn, som Angelsmän kalla Butternuttree; 

 men de samma anses ock där som en stor rarite, och äro 

 äfven de enda, som pä hela den tracten finnas. 



Ekar af livad slag som hälst sades likaledes ej mera 

 finnas här vid denna byen, och än mindre längre ned 

 eller mera til Norr. 



Hvete var den säd, som mäst säddes. Jordmon var 

 här nog fruktbärande. Man har ibland fätt 24:de a 26:te 

 kornet; men det mäst vanliga här i landet är, at fä 10:de 

 eller 12:te kornet. Brödet var här nastan hvitare, än jag 

 sett förnt i Canada. 



Hafre säs här mycket, och gifver mängfalt mer än 

 Hvetet. 



Ärter sas här likaledes i myckenhet, och gifva mäst 

 af alla sädesslag; exempel gifves, at man däraf fätt 100:de 

 kornet. 



Foglar sades ej finnas här til nägon myckenhet, och 

 de, som om Sommaren äro här, fara sin väg mot Hösten. 

 Om vintern skola här näppeligen ses andra foglar, än 

 Snöripor och bruna Rapphöns samt Korpar. Sjelfva Krä- 

 korne väga sig ej at här försöka vintern, utan fara äfven 

 sin väg om Hösten. 



Oxgrodor sades finnas här pä mänga ställen. 



Eldflugor halla ock til här. 

 P- 423 I stället för Ijus brukades nog öfver alt här pä landet 



lampor, däri de hade olja af Marsvin. De betjänte sig 

 däraf i gemen; men dä den ej fans, brukades Tran eller 

 olja af Skälar. 



Den 1 September. 



En hafvande hustru var här i byen, som nu snart 

 upfyldte sit 59 älders är. Hon hade i 18 ärs tid ej haft 



