Bay e S. Paul. 327 



Arundo arenaria växte til myckenhet i sand, ocli tvang p- 426 

 honom at ligga stilla. 



Elymus arenarius, äfven mycket vid stränder: bägge 

 desse kallades af Fransoserna Seigle de wzer/ och som mig 

 försäkrades, at bägge desse finnas i myckenhet sa vid 

 Terre neuve som annorstäds mot hafskanterna i Norra 

 America, och de ställen, där desse växa, se ut pa längt 

 hali som sädesäkrar; sä torde genom dessa kunna uttydas, 

 hvad som säges i gamla Norrska Handhngar om Vinland 

 det goda, nämligen, at där fnnnos Sjelfsadde hvete-äkrar. 



Plantago maritima fans ock nog ymnogt: pä sjöresor 

 taga Fransoserne dess blan, och koka dem i säppor och 

 äta; eller bruka dem som Sallad. De torde ock kunna 

 insyltas som Crithmum. 



Arbuius uva ursi eller Mjölonris växte här i myckenhet. 

 Uti hela Norra America, där jag reste, hade det hvarken 

 af Villar, Fransoser, Ängelsmän eller Holländare annat 

 namn än Sagäckhomi : och iinder det namnet visste mäst 

 hvart barn at tala därom. Pä de ställen där det växte, 

 blandades det af förenämde folkslag bland Tobaken som 

 de rökte. 



Myrica gale eller Porss var likaledes ymnogt; kallades 

 af somliga Laiirier, af andra Poivrier. Bladen lades i 

 sauce, at gifva den en behaglig smak. 



Bunias Cakile 3'mnogt. Roten sönderstött til pnlver, 

 blandad med mjöl, ätes, da brist är pä mjöl och bröd. 



Rönn, Lingon, Enbuskar, Lmncea^ Pisum mariiimuyn p- 427 

 och mänga andra, växte ock här. 



Vi begofvo oss sedän tilbaka til Baye S:t Paul. 



En Skäl, til färgen grä, samm en stund efter baten, 

 men kom ej sä närä, at vi väl kunnat skjuta honom. 



Den 2 September. 



Silfver- eller Blymalms-adrorna besägos för middagen. 

 De lägo straxt Söder om mjöl- och Säg-qvarnarna i Baj^e 

 S. Paul, som höra Prästerna til. Bärget, hvari de lupo, 

 bestod af samma stenblanning, som de andra stora höga 



