Baye S. Paul. 329 



starkt eld mot stäl. Uti de nyssnämde stenarter af spat 

 m. m. fans Bly- eller Silfvermalmen strödd, men gemen- 

 ligen endast i smä fläckar, somlige af ärters storlek; men 

 ibland i fläckar af en tums bredd och längd, eller litet 

 mera. Malmen var mäst i smä Caber, ganska klar, (Wall. 

 Blyglants eller Tärningemalm); men den var mäst öfver P- 429- 

 alt nog fattig, undantagandes pä nägra fä ställen, där den 

 var tämmeligen rik; ibland syntes i Spaten, som rostfläckar. 

 Desse malmädror af denna blöta Spaten m. m. voro öfver- 

 alt ganska smale; gemenligen endast af en half alns bredd, 

 ibland 8 qvarter. Nägon enda gäng var han en aln; och 

 endast pä et ställe 47.2 qvarter bred. Bäcken, som rann 

 öfver bärget ned til qvarnarna, lopp sä djupt ned i bärget, 

 at frän botten af bäcken til öfversta spetsen af bärget 

 mäst perpendiculairt ofvanföre voro 6 famnar. Här be- 

 traktade jag ädrorna, och fann, at de beständigt behöllo 

 samma bredd, sä at de icke ned vid botten af bäcken 

 voro bredare, än up vid öfversta brynet pä bärget; ej 

 eller voro de rikare djupare ned än de voro längre iip. 

 Af alt detta tycktes följa, at det ej skulle löna mödan, at 

 bryta up dem. Här voro 3 eller 4 sädana Malmädror, 

 den ena et litet stycke frän den andra, men alla af lika 

 beskaffenhet. Desse ädror gingo mäst perpendiculairt, 

 men ibland ock litet snedt. När stycken af förr omtalta 

 gröna stenen kommo at ligga i rinnande vatten, ät vatnet 

 mycket up af den hvita Spaten och kalkstenen; men 

 lämnade den gröna stenen orörd, som därföre stod uphögd 

 och som i kanter; äfven den delen af dessa ädror, som 

 värit up i dagen, var mäst altid mycket ojämn, som för- 

 orsakats däraf, at luft, soi och rägn hade förtärt en stor 

 del af Spaten och kalkstenen; men lämnat mycket qvar 

 af den gröna stenen, som mera kunnat stä emot ali luftens 

 verkan, Man har ibland i dessa ädror funnit stora djupa 

 häl, som pä alla sidor värit öfverdragne med bärg-crystaller. 

 Den mästa Silfver- eller Blymalmen fans | närmast til p- 430 

 gräbärget, eller vid sjelfva sidan af ädran. Uti Spaten 

 funnos här och där, dock nog säilän, smä gryn eller korn 

 af en pyrites, och af sä höggul färg nastan som gulL Da 



