332 Baye S. Paul. 



longis; ramis triplici fasciculo foliorum terminatis, conis 

 ovatis Isevibus). Flor. Canad. Alla de andra Tallar, hvaraf 

 liär gifves flera slag, duga ej därtil; ty de gifva sä godt 

 p. 433 som ingen Tjära; ätminstone | lönar ej mödan, at använda 

 dem därtil. De nyttja härtil endast rötterna, dem de gräfva 

 iip, samt med dem ungefär en famn af stammen, som är 

 närmast rötterna. Alt det öfriga kastas bärt. Desse rötter 

 äro helt fulla med käda. De visste ej ännu här den 

 konsten, ätminstone brukade de den ej, at genom barkens 

 aftagande pä ena sidan om trädet, lacka ut mera käda. 

 Tjärutunnorne voro nastan dubbelt smärre, än hos oss. 

 En sadan tnnna sades halla 46 pots, och säldes denna 

 tiden i Quebec för 25 Francs. Tjäran sades vara tämme- 

 lig god. 



Sanden pä stranden af Laurentii-flod bestod pä som- 

 liga ställen af en art pärlesand. Kornen af quarts, smä, 

 half genomskinliga, somlige runde, andre aflänge, Ijusgrä 

 eller helt hvite. Annorstädes bestod den af smä svarta 

 skimmer-particlar; pä andra ställen äter voro stora fläckar 

 af den förut p. 256 och 419 beskrefna Granat-sanden, som 

 til sä Stor myckenhet finnes i Canada. 



Den 4 September. 



Bärgen häromkrmg gäfvo frän sig hela denna dagen 

 en ganska tjock dimba, lika som dä det ryker starkt frän 

 en kälmila. Atskillige af dessa bärg voro ansenligen höge. 

 Under mitt vistande i Canada frägade jag af flera, som i 

 Norra America rest vida omkring, om de pä nägot ställe 

 blifvit varse sä höga bärg, pä hvilkas topp snön altid 

 lämnas osmält; men alla gäfvo mig det svar, at de aldrig 

 sett här nägot sädant bärg. De sade, at snön kan väl 

 ibland pä de högsta, til exempel, pä somliga af dem, som 

 ligga emellan Canada och Nya Ängland, ligga qvar et 

 p. 434 godt I stycke in pä sommaren; men han smälter dock 

 altid bärt, dä varman blifver stark. 



Lin hade hvar Landtman fätt til egit behof, hvilket 

 för nägon tid tilbaka var uptagit, och utbredt at rötas 



