334 Petite Riviere. 



Kalkskifver fans här i backarna af 2:ne slag; 1) den 

 svarta, som ofta är omtalt, och hvarpä hela staden Quebec 

 stär. 2. En mäst svart, och ibland mörkgrä, som tyckes 

 endasfc vara en variation af den förra, och kallas här 

 Pierre a chaux. Han skiljes frän den förra i synnerhet 

 däri, at han Iät mycket väl tälja sig: bränd gaf en ganska 

 hvit kalk: skifrade sig ej sä snart i öppen hift i tunna 

 flagor. Husväggarne voro här helt och haline npmurade 

 af denna bäde til sten och kalk. Äfven mästendels spisarne, 

 endast at de närmast den starkaste elden satt antingen 

 skimmerfulla grästenar, eller andra tjenliga klappurstenar. 

 Bärgen vid Petite Riviere bestodo hei och haline af grä- 

 bärg. af sädant slag, som vid Baye S. Paul vid blymalms- 

 adrorna är beskrifvit; men nedersta foten af dem bestär 

 af endera bland dessa kalkskifrar, sä at altsä en stor del 

 af gräbärgen i Canada stä uppä en art af skifver, sä väl 

 som gräbärgen i Västergyllen i Sverige, 

 p- 4:56 Ugnar til skapnad nägorlunda dit at, som vara kakel- 



ugnar, brukades pä hela denna trakten i stufvorna i stället 

 för spis. Ugnen var afläng, gemenligen 2 alnar läng, 5 

 qvarter bred, och 5 qvarter hög, merendels upmurad af 

 skimmerfulla grabärgs stenar eller andra tjenliga klappur- 

 stenar. Ofversta botten var altid en tjock järnhälla. Frän 

 Ugnen gick up i korstenen en järnpipa, därigenom röken 

 fördes ut. 



Den 6 September. 



o 



AI och Marsvin fangades här mycket vid vissa tider 

 pä äret, nämligen i slutet af September mänad och hela 

 October. Alen kom da bäde upstigandes frän Hafvet och 

 nedstigandes ifrän sjöarna, hvilka ligga up i landet. Sättet 

 at fänga honom är förut beskrifvit p. 317. Med den up- 

 stigande alen följa Marsvinen; emedan de föda sig af denna 

 fisk, och det är dä, som här fängas en myckenhet däraf. 

 Ju mera myckenhet af Ai, ju större antal af Marsvin 

 infinna sig. De fängas sälunda: när vatnet i Elfven vid 

 ebb faller ut, följa Marsvinen gemenligen Elfvens sidor. 



