346 Quebec. 



jämföra flera folkslags spräk, vii jag införa nägra Esqui- 

 maux ord, som Pater Saint Pie, e. soc. JEsu mig medde- 

 lade: de insättas efter Svensk pronuneiation: en, Kombuc; 

 tvä, Tigal; tre, Ke; fyra, Missilagat; vatten, sillalokto; rägn 

 Killaluk; himmel Taktuk, Nabujaksche; Soi, Schikonak, 

 Sakaknak; Mäne Takok; ägg Mannejuk; bät Kajak; ära 

 Pautick; knif Schavie; hund Mekke, Timilok; bäga Petiksik; 

 pihi Kazo; hufvud Niackok; öra Tschiu; ögon Killik, Schik; 

 här Nutschad; tand Ukak; fot Itikat. En del tro, at de 

 äro af samma ursprung som Grönländarne eller Strälin- 

 garne, och pasta sig finna i sjelfva spräket mycken likhet. 

 Plommonträn af flera slag, som först blifvit hitförde 

 frän Frankrike, trifdes här mycket väl; de började i är 

 blifva mogne här först i denna Mänad. En del af dem 

 voro ganska sköna. Vintrarne sades ej skada dessa trän. 



p. 462 Den 11 September. 



Marquis La Galissoniere var en af det Triumvii-at, 

 som framför andra denna tiden vid Franska Amirahtetet 

 var högt ansedt. Desse Triumviri sades vara förenämde 

 Marquis La Galissoniere, General Gouverneuren La Jon- 

 QuiERE, och L'Etenduere. Marfjuis La Galissoniere var en 

 Herre af nägra och 50 är, liten til växten, nägot krogryggot, 

 men eljest af et behageligt utseende. Han hade nu nägon 

 tid förestätt i Canada General Gouverneurs sysslan; men 

 reste i dessa dagar hem tilbaka til Frankrike. Jag har 

 förut pä et och annat ställe nämnt nägot om denna Herren; 

 men da jag förer mig til sinnes hans flera stora egen- 

 skaper, tror jag mig ej kunna säga nog til hans beröm. 

 Han hade en sä djup insigt mäst i alla vetenskaper, at 

 en mätte häpna däröfver; och uti Natural-Historien var 

 han sä allestäds inkommen, at dä han började tala däruti, 

 visste jag näppeligen, om jag skulle tro minä egna öron 

 och ögon, eller om jag skulle inbilla mig, at vär store 

 LiNN^:us under en annan skapnad ftytt hit. När han öpnade 

 sin mun, at orda om den nytta et land bör hafva af Natural- 

 Historien: om det sätt, pä hvilket den rätt bör läras och 



