350 Quebec. 



och af dem, har den udden af bärget, som lag strax SSO. 

 om det sä kallade Slottet fätt sit namn Point de Diamant. 

 De fina räinnor, som skuro af denna sten, gingo merendels 

 ad angulum rectum. Ibland voro rämnorna närmare, ibland 

 längre frän hvarandra. Ibland var den sidan af hvarfven, 

 som gjorde ytan eller vette mot det andra hvarfvet, lika- 

 som den värit öfverdragen med et svart fint glänsande 



p. 457 skinn, | nog lik somliga Cornei. Stundom fants däri nägon 

 mäst gullfärgad Pyrites; men det bara i smä gryn. Inga 

 Testacea, ej eller nägra andra sten-slag, än förut nämde 

 äro, kunde jag blifva varse uti honom. Hela bärget vid 

 Quebec ända frän toppen ned til basis bestod endast däraf. 

 När han slogs sönder, och endast skrapades med en knif 

 eller sten, osade han starkt orsten. Den delen af bärget, 

 som lag i dagen och öpna luften, var alt sönderfallen och 

 söndervittrad til smä skärfvor, hvilka nu mist sin svarta 

 färg och i det stället antagit en mycket blekröd. Jorden, 

 som läg pä bärget, och hvilken til en del bestod af denna 

 söndervittrade kalkskifvern, hade ock en ganska blekröd 

 färg. Af denna kalkskifver voro mäst alla bäde publique 

 och private hus i Quebec bygde, och häraf bestodo til en 

 Stor del sä väl murarna omkring Staden, som omkring 

 Klöster och Trägardar. Han var sä lös, at han lätteligen 

 kunde släs och huggas i hvad sto]'lek och skapnad en 

 ville; men han hade den egenskapen, at dä han setat et 

 eller flere är i laft och Solsken, skifrade han sig sönder 

 uti tunnare eller tjockare flagor, som voro parallela med 

 ytan och stratum, däraf de voro tagne; men detta ästad- 

 kom ingen särdeles skada at muren, hvari de suto; ty 

 som stenarne voro med flit sä lagde i muren, at springorna 

 lupo och sten en skifrade sig horizontaliter; sä tryckte de 

 öfre stenar med sin tyngd sä pä de undra, at de endast 

 sprucko i flagor pä yttra sidan, eller i dagen, men ej 

 vidare. Ju äldre et hus blef, ju tunnare voro gemenligen 

 desse flagor. 



p. 458 Climatet vid Quebec. — At en mä kunna hafva et 



nägorlunda begrep om Climatet vid Quebec, samt om 

 köldens och hettans beskaffenhet därsammastädes pä sär- 



