358 Imellän Trois Rivieres och Montreal. 



tycka, det vintrarne i hans barndom värit mängfalt kallare, 

 än nu för tiden: det hade ock da fallit mycket mera snö 

 an nu. Han sade sig minnas flera gänger, da Gurkor och 

 Pumpor m. m. vid sjelfva Midsommarstiden frusit bärt: 

 försäkrade ock, at somrarne nu voro varmare, än i hans 

 ungdom. För nägra och 30 är tilbaka hade i Canada värit 

 en sä sträng vinter, at mycket foglar frusit ihjäl; men 

 sjelfva ärtalet mindes han icke. Alle sade, at somrarne 

 är 1748 och 1749 värit i Canada varmare, än pä mänga 

 är förut. 



Hvad fas efter utsädet? Jordmon sades vara här 

 tämmeligen fruktbärande. Af Hvete fingo de här nu 9:de 

 eller 10:de kornet; men i gubbens barndom, da de hade 

 öfver alt et nytt och fett land at uptaga, hade de ibland 

 af Hvete bekommit ända til 20:de eller 24:de kornet. Rag 

 säddes här ganska litet: äfvenledes korn, och det endast 

 för kreaturen; dock klagades, at de vid tilstötte missväxts 

 är nödgats baka bröd af korn, i stället för Hvete. 



Den 14 September. 



Vi voro om morgonen tidigt uppe. och skyndade 

 med vär resa. Efter par Fr. mils seglande kommo vi til 

 sjön Saint Pierre, den vi sedän färdades öfver. Atskillige 

 af de växter, som äro allmänne i vara Svenska sjöar, lägo 

 och flöto här pä vattnet. Denna sjö sades vara hvar vinter 

 med sä stark is belagd, at 100 hästar och lass kunna pä 

 en gäng trygt färdas däröfver. 

 468 Cancer, lik en Räkä, men hei liten, af 2 Iin. Geometr. 



längd, och tjocklek proportionerad därefter, blek, dock 

 stötande litet pä grönt, fans ibland pä de sjöväxter vi 

 updrogo. 



Pontederia cordata växte i myckenhet pä sidorne af 

 et längt smalt sund, pä dyhka ställen som vara Nymphcem. 

 En Stor hop med Svin vadade längt ut i sundet, och du- 

 kade sig ibland til största delen af kroppen under vattnet, 

 at gräfva up rötterna, dem de begärligt äto. 



Sä snart vi kommo förbi sjön Saint Pierre, ändrade 



