Montreal. 367 



Läromästare. Det är tillika sant, at Europeerne genom 

 dessa byssor och dithörande persedlars försäljande förtjäna 

 ärligen otroligt mycket af Villen. 



Vepor af hvitt kläde eller Valmar, sädane som hos 

 oss ibland brukas pä sängar. Desse äro de, som Villarne 

 altid gä med, och linda om sig hvart de färdas, hänga 

 den ibland öfver axeln, ibland, da det är varmt, binda de 

 den om midjan; men äter, da det är kalit, hänga de den 

 äfven öfver hufvudet. Bäde män och qvinnor bära | sä- p. 479 

 dana. Den har merendels vid kanten en eller flera ränder 

 af blä eller röd färg. 



Bladt eller Rödt kläde: häraf göra Villskorne sinä 

 kjortlar, som räcka dem bara til knä. De bruka mäst blä 

 färg därtil. 



Skjortor af Linne, som bäde karlar och qvinfolk dage- 

 ligen bära. När Villen eller Villskan en gäng satt pä sig 

 en sadan skjorta, tvättas hon aldrig mera, och tages ej 

 förr af kroppen, än hon är sä söndrig, at hon ej mera 

 häller ihop. 



Kläde til deras Strumpor, det de linda om benen i 

 stället för strumpor, mäst pä samma sätt som Ryssarne göra. 



Yxor, Knifvar, Saxar, Synälar, Eldstäl. Desse bruka 

 Villarne nu öfveralt, dem de alt taga af Europeerna, och 

 dem de finna vara längt bättre, än de yxor och knifvar 

 de fordom hade af sten och ben. Villarnes forna sten- 

 yxor äro nog sällsynte i Canada. 



Kettlar antingen af Koppar eller Mässing, som ibland 

 ock äro förtente inuti. De koka nu ali sin mat däruti, 

 och äro desse en vara, som gemenligen har god afgäng 

 bland dem. I forna tider betjente de sig af pättor och 

 krukor, gjorde af jord, dem de sjelfve förfärdigade, eller 

 af trä, hvaruti de slogo vatten och hvad de ville hafva 

 kokadt, och kastade sedän glödande stenar däri, at koka 

 det. Grytor af järn vela de ej hafva; emedan de icke 

 äro sä beqvämlige at föra pä deras nastan beständiga 

 vandringar, och dessutom ej skulle tola, at sä fällas och 

 fä sä I mänga starka stötar, som deras kittlar fä kän- p, 480 

 nas vid. 



