376 Montreal. 



hei tunn rämna, som blifvit iipfyllcl med en hvit fingiynig 

 Spat. Inga Testacea eller petrefacta kunde jag blifva 

 häruti varse, ehuru jag med flit säg därefter, hvar som 

 hälst jag kunde finna denna sten. Den fans mäst öfver 

 hela ön Montreal, sä at da en gräfde i jorden, rakade 

 man gemenligen efter ^'2 eller en alns gräfning därpä, 

 som lag där per strata, eller nti hvarf, hvardera stratum 

 eller hvarf vet af et eller par qvarters tjocklek, eller sä 

 ungefär. Af denne stenen sades fas den bästa kaiken; ty 

 p. 491 ehuruväl lian icke blifver sä hvit, som | den af den näst- 

 följande grä kalkstenen, har han dock därutinnan förträdet, 

 at da ]ian upblandas med vatten och kommer i en mur, 

 fastnar han sä ihop, at han gar mäst til sten, och blir dä 

 alt härdare och fastare. Exempel gifves därpä, at dä 

 nagon efter nägra är har velat omlaga nägot hus, upmuradt 

 däraf har' sjelfva kisselstenen förr kunnat tagas sönder^ 

 hvaraf huset värit muradt, än kaiken gätt frän hvarannan. 

 2. En grä, och ibland mörkgra kalksten, bestod af smä 

 Spat-gryn hopblandade med en tät kalksten af samma 

 • färg. Ibland var han ock tämmeligen grofgrynig. När 

 den slogs sönder, osade han nägot or-sten. Han var ibland 

 helt fuU af Petrefactum Conchm striatrp, eller Pectinites; 

 men mästadelen af clesse Petrefacta voro endast intryck- 

 ningar af den concava sidan pä skalet; dock fick jag ock 

 ibland se stycken af sjelfva skalet til sten förvandladt, 

 om jag annars skal tro, at desse skal förr verkeligen värit 

 musslor, och ej äro synnerliga arter af stenar; ty jag sökte 

 fäfängt här pa stränderna efter sädana musslor, och det 

 tyckes vara obegripeligt, huru en sä stor myckenhet in- 

 tryckningar af musslor kunnat komma tilhopa, som strax 

 skola omtalas. Ibland fick jag stora stycken af denna 

 kalksten, som nastan icke bestodo af annat än bara af 

 sädana Pectinites, de där lägo helt tätt om livarandra. 

 Denna kalksten fans i synnerhet pä flera ställen af ön, 

 liggandes likaledes hvarftals pä hvarannan. Hvart hvarf 

 utgjorde en stor horizontelt liggande halla af vid pass et 

 eller par qvarters tjocklek. Denna gaf väl en mycket hvit 

 kalk; men den höUs dock ej sä god, som den förra; emedan 



