SauU au RecoUet. 393 



Inclianerna ooh andra vid vissa tilfällen. Invänarena i 

 Canada betala ännu sä godt som intet til Konungen; dock 

 gjordes här nägon början är 1748, nämligen, at de sedän 

 den tiden mäste betala 3 pro Cent för alt, hvad som frän 

 Frankrike blefve af handlande hitfört at försäljas. Äfven 

 mäste de frän besagde tid betala til Kronan et visst för 

 alt af skinnvaror, som föras liärifrän til Frankrike; men 

 för det, som föres härifrän til nägon af Franska Colonierne, 

 eller därifrän liit, betales intet. Frän alla | Franska orter p. 513 

 och Colonier sades handlande hafva friliet at sända sinä 

 skepp med varor hit, och likaledes hade köpmännerne i 

 Quebec frihet, at föra sinä varor til hvad ort i Frankrike 

 och hvad Fransk Colonie de ville; men gemenligen hafva 

 köpmännerna i Quebec fä skepp, emedan folket här i lan- 

 det är ganska d3^rlegt, hvarföre de handlande i Frankrike 

 sjelfve sända sinä varor hit. De Städer i Frankrike, frän 

 hvilka i synnerhet drifves handel pä Canada, äro Rochelle 

 och Eourdeaux förnämligast ; men ock frän Marseille, Nantes, 

 Havre de Grace, S:t Malo, och andra. Konungens skepp, 

 som hvart är föra hit varor och annat, komma antingen 

 frän Brest eller Rochefort. De Handlande i Quebec sända 

 dock sjelfva nägot skepp med mjöl, hvete, ärter, trä- 

 varor etc. til Franska öarna i Vestindien. Murarna omkring 

 Montreal blefvo ungefär vid är 1738 bygde pä Konungens 

 kostnad; men med det förbehäll, at staden skal smäningom 

 sjelf betala til Konungen hvad de kostat: nu betalte staden 

 ärligen därpä 6000 Livres til Kronan, hvaraf Prästerna i 

 Staden betalte 2000 Livres, och de öfriga gäfvos af de 

 andre invänare. Uti Quebec har Konungen pä egen kost- 

 nad lätit updraga murarna, och icke betungat invänarena 

 därmed, emedan de dessutom hafva tuli sig pälagd. Bäfver- 

 handeln hörer allena Indianska Compagniet i Frankrike 

 til, och fär mgen annan, än deras betjenter, här idka den 

 samma; men med andre skinnvaror har en och hvar frihet 

 at drifva handel. Up i landet äro ätskillige orter hos 

 Villarna, där Fransoserna hafva sinä nederlags platser för 

 sma varor, hvilka orter här kallas les Postes. Konun [ gen p. 514 

 häller gemenligen inga andra Fästningar i Canada, än 



