Indledning 3 



kløver". De tre første er nær knyttet til Naturvidenskabens forskellige 

 Grene, og selv at anse for „anvendt Naturvidenskab". Selvom de fire 

 Forskningsgrene arbejder hver for sig, staar de sig dog utvivlsomt bedst 

 ved nogenlunde at følge Trop, saa at den ene ikke bliver for langt til- 

 bage paa Marschen og derved sinker de andre. Men dette har ikke 

 været indset til alle Tider og er i Danmark næppe gaaet helt op for 

 mange endnu. 



Landøkonomien, der arbejder med Statistik og Samfundsviden- 

 skab som Hjælpere, er den mindst naturvidenskabelige af de fire, men 

 er dog paa mange Maader knyttet til Naturvidenskaben. Den kan paa 

 en Maade siges at have haft sin rigeste Blomstringsperiode i det 18de 

 Aarhundrede og bar i det Tidsrum som Frugt: Bondestandens Frigørelse. 

 Derefter indtraadte en Hviletid omtrent lige til Nutiden, hvor „Andels- 

 foretagenderne" og „Husmandssagen" er Blomster eller frembrydende 

 Knopper. I Planteavlen begyndte ny Skud at bryde frem i Slutningen 

 af det 18de Aarhundrede ved Interessen for Indførelsen af forbedrede 

 Driftsmetoder, ny Kornsorter m. m., og den sidste Snes Aar af Nutiden 

 kan jo opvise den stærkeste Interesse for og Fremgang i alle Forsknin- 

 ger vedrørende Planteavl. I Husdyrbruget kom der fornyet Fart i 

 sidste Halvdel af forrige Aarhundrede, da Kornudførslen døde hen, og 

 Smør- og Flæskeeksporten tog Fart. Kun Jordbundsforskningen har 

 længe ligget omtrent helt i Dvale, hvad den til Landbruget knyttede 

 Side angaar. Selv Forsøg, der er udført med Hensyn til Anvendelse af 

 Kunstgødning, har for en stor Del ikke været beregnet paa at give Op- 

 lysning om Jordbunden, men er nærmest udført af Hensyn til Plante- 

 avlen, og egentlige Jordbundsundersøgelser har kun meget faa haft Sands 

 for blandt Landbrugets Mænd. For Skovbrugets Vedkommende har man 

 derimod tidligt indset, at et grundigt paa videnskabelige Undersøgelser 

 støttet Kendskab til Jordbunden var af stor Betydning for rationel Skov- 

 drift, og her har Danmark Jordbundsundersøgelser at fremvise, der fuldt 

 ud kan staa Maal med de bedste i Udlandet. 



Jordbundslære kaldes ogsaa almindeligvis i Udlandet Pedologi med 

 en fra det græske Sprog hentet Betegnelse, der betyder Kendskab til 

 Jordbunden. Dette Navn for den ny Videnskab er foreslaaet af F. A. Fal- 

 lou (1794 — 1877) en Forsker af fransk Afstamning, der levede i Sach- 

 sen og der i 1860 udgav den første egentlige „Pedologi". Han anses 

 nu almindeligvis for Pedologiens Grundlægger^) og skriver selv i For- 

 talen til sin Jordbundslære om dette Spørgsmaal -) : „Indledende og for- 

 beredende Skrifter er der nok af (1860), men ved det her stedfundne 

 Forsøg (d. v. s. paa at skrive en „Jordbundslære") har jeg dog ingen 

 Forgængere haft at kunne støtte mig til, og enhver Begyndelse er van- 



