4 Indledning 



skelig." Der var dog selvfølgelig før 1860 hist og her foretaget Jord- 

 bundsundersøgelser blandt andet herhjemme af y. G. Forchhammer. Agri- 

 kulturkemiske Studier havde mange fremragende Kemikere beskæftiget 

 sig med længe før Fallou skrev sin Jordbundslære. Som de mest be- 

 tydelige Forskere paa Agrikulturkemiens Omraade maa nævnes /. B. I. D. 

 Boussingault (1802—1877) i Frankrig og Justus v. Liebig {1802— -]887) 

 i Tyskland og mange andre. Det har dog langt mere været Undersøgel- 

 ser af Forhold vedrørende Dyrs og Planters Bestanddele, end egentlige 

 systematiske Jordbundsundersøgelser, der har beskæftiget Forskerne i 

 forrige Aarhundrede. 



Medens der ved Beskrivelsen af den almindelige Geologi og lige- 

 ledes for Danmarks Geologi var udmærkede Undersøgelser fra Udland 

 og Indland at holde sig til, er Forholdet altsaa væsentlig et andet ved 

 Jordbundslæren. For den almindelige Agerjords Vedkommende er det 

 kun lidt af danske Undersøgelser, der foreligger, og meget af, hvad der 

 er foretaget af Forskninger i Udlandet, kan kun delvis lade sig anvende 

 paa danske Forhold. Dette gælder saaledes de iøvrigt ligesaa snildt ud- 

 tænkte som storslaaet iværksatte Forsøg, amerikanske Forskere har 

 udført i de seneste Aar ved de forenede Staters Bureau ofsoils^). Noget 

 bedre passende paa danske #^orhold er de gennem en lang Aarrække i 

 England udførte Forsøg særlig ved Rothamsted. Franske og tyske 

 Skovbrugsforskere har ogsaa foretaget udmærkede Undersøgelser, 

 som vil komme til Nytte. Det samme gælder for Ruslands Vedkom- 

 mende, hvor Studiet af Jordbundslæren staar højt, men Sproget for en 

 Del virker som en Forhindring, der ikke altid er let at sætte over. Hvad 

 der yderligere vanskeliggør Studiet af Jordbundslære, saaledes som den 

 fremtræder i Udlandets Litteratur, er den Omstændighed, at den er en 

 ung Videnskab, et nyt Fag, hvor Avnerne og Ukrudtsfrøet endnu ikke 

 helt er blevet blæst fra Kærnen. 



Jordbundslæren har mange Berøringspunkter med Geologi men er 

 dog artsforskellig fra denne ældre Videnskab. Geologi er nøje knyttet 

 til Mineralogi, Zoologi og Botanik, tager historisk paa Jordlagene og 

 søger at udRnde deres Oprindelse, deres Plads i Formationsrækken i 

 ren videnskabelig Henseende, medens Jordbundslæren som nævnt 

 er „anvendt Naturvidenskab" i nøje Samvirken med Agrikultur- 

 kemi, Gødningslære, Landbrugets Planteavl og andre Landbrugsfag. Det 

 samme gælder den Gren af Jordbundslæren, der særlig lægger Vægt paa 

 Studiet af Jordbunden i Skoven. Den er ogsaa knyttet nær til de for- 

 akellige Grene af den forstlige Videnskab og Praksis. Medens Geologi 

 som al anden Naturvidenskab og Mathematik har sit Maal i sig selv 

 ved Sandhedens Erkendelse og nødvendigvis maa følge sin egen Ud- 



