8 Jordbunden 



mark, har dette Pløjelag en Tykkelse af c. 25 Cm. (c. 10") men kan, 

 hvor Jorden undergrundpløjes eller kulegraves som i Gartneriet 

 naa større Tykkelse. I Naturskov, paa urørt Lynghede eller paa natur- 

 lige Græsmarker eller Enge, hvor Plov eller Spade ikke har været i 

 Jorden, gaar Overgrunden lige op til Overfladen, men saadanne Stræk- 

 ninger med jomfruelig Jord er meget sjældne i Danmark, om de 

 overhovedet findes her. Alle andre Steder findes øverst et mer eller 

 mindre udpræget Kulturlag, under hvilket Overgrunden gaar ned til 

 vekslende Dybde i Reglen 1 — 1,6 M. 



Det ligger i Sagens Natur og i Overgrundens Oprindelsesmaade, at 

 der kun i de færreste Tilfælde er en ganske skarp Grænse mellem 

 Over- og Undergrund men derimod vel en Grænsezone, hvori Under- 

 grunden gaar over i Overgrunden. Som vi senere skal se gennem der- 

 over anstillede Analyser, er denne Grænsezone ved vor vigtigste Un- 

 dergrundsjordart Moræneleret dog kun tynd, saa at Grænsefladen 

 mellem Over- og Undergrund er meget let at iagttage. I Fig. 1 er saa- 

 ledes gengivet efter A . Jessen et Fotografi af en Morænelerklint nærved 

 Wedellsborg paa Fyn. Overgrunden, der er \,h M. mægtig, skiller sig 

 tydelig ud fra det uforvitrede Moræneler, der danner Undergrunden. 



Grænsefladen, der skiller Over- fra Undergrund, har ofte en meget 

 bugtet og uregelmæssig Form, saa at Overgrunden strækker sig tap- 

 eller kedelformig ned i Undergrunden. Mange forskellige Forhold er 

 raadende i saa Henseende, dels selve Undergrundens Beskaffenhed og 

 dens Vandføring til forskellige Aarstider men ogsaa Arten af den Plante- 

 vækst, der vokser paa Overfladen og sender Rødderne nedad, da Plan- 

 ternes Rødder efter Planternes Art og Udvikling og efter Næringsind- 

 holdet og Fugtighedsindholdet i Jordbunden trænger ned i Jorden i højst 

 forskellig Dybde. En Jordbund med en Overgrund af ringe Tykkelse 

 kaldes f Udgrundet, hvorimod Jordbund med dyb Overgrund ( 1 ,5 — 2M.) 

 kaldes dybgrundet. 



Jordbundens Beskaffenhed. 



Jordbunden er som Stof betragtet en Blanding af luftformige, flydende 

 og faste Stoffer. Jordbundens større eller mindre Godhed overfor Plante- 

 væksten afhænger ikke alene af disse forskellige Stoffers relative 

 Mængde, men ogsaa i høj Grad af Blandingsmaaden, saa at den rette 

 Porøsitet kommer til Stede og bevares. Ved Agerdyrkningen gælder det 

 derfor dels at vælge den rette Form for Bearbejdningen af Jorden, 

 dels i høj Grad at vælge den rette Tid for Bearbejdningen, naar Jor- 

 den er bekvem at arbejde i, d. v. s., naar den ved Bearbejdningen op- 



