Jordluften 15 



forraadnet") Staldgødning pr. Hektare. 6 Dage efter, den 7. Septbr., 

 indeholdt 10 000 Rmf. af Jordluften i 35 Cm. Dybde: 



2 1 7 Rmf. Kulsyre. 



Udpaa Aftenen blev det Regnvejr, og den næste Morgen, den 8. 

 Septbr., indeholdt Jordluften 235 Rmf. Kulsyre i 10 000 Rmf. Jordluft. 

 Derefter var det Regnvejr i 4 Dage, og Jorden blev helt gennemblødt, 

 men dens sandede Beskaffenhed foraarsagede dog, at der ikke dannede 

 sig Vandpytter paa Overfladen. I Løbet af de fire Dage var der sket en 

 mægtig Forøgelse af Kulsyremængden, saa at der nu, den 1 1 . Septbr., 

 fandtes i 10 000 Rmf. Jordluft: 



974 Rmf. Kulsyre. 



Den voldsomme Kulsyreudvikling fortsattes i de følgende Dage dog 



med noget aftagende Styrke, saa at der den 18. Septbr. fandtes i et lige- 



saa stort Rmf. Jordluft: 



777 Rmf. Kulsyre. 



At det var Gødningstilførslen, der var Grunden til Kulsyreudvik- 

 lingen, viste sig yderligere ved Undersøgelse af Luften i Jordbunden 

 paa en Mark, hvor der om Sommeren var dyrket Gulerødder, men 

 hvorpaa der ikke var kørt Gødning før Forsøget i September. Jordbunden 

 var af samme Art som i de foregaaende Forsøg. Den 18. Septbr. fandtes 

 der under iøvrigt de samme Forsøgsbetingelser som før i 10 000 Rmf. 

 Jordluft kun — 93 Rmf. Kulsyre. 



Luftmængden i Jordbunden. Mængden af Jordluft i en Jord- 

 masse afhænger dels af de faste Stoffers Kornstørrelse og Lejringsfor- 

 hold, dels af Vandmængden i Jorden. Er Jorden fuldstændig tør, inde- 

 holder den det Maksimum af Luft, som en Jordart, der bestaar af paa- 

 gældende Bestanddele, under de givne Lejringsforhold kan indeholde. 

 Er Jorden derimod fuldstændig vandmættet, vil den slet ingen Luft 

 indeholde bortset fra de i Jordvandet maaske opløste Luftarter. Ved et 

 Jordlags Luftfylde forstaar man Forholdet — udtrykt i Procent — mel- 

 lem Rumfanget af Jordmassen og Rumfanget af den i samme (i det givne 

 Øjeblik) værende Luftmængde. 



For at bestemme Luftfylden af en given Jordart udtager man med et der- 

 til egnet Redskab — fx. et cylindrisk skarpkantet Staalrør, der rummer 1 Liter 

 — et vist Rumfang Jord — R. Jordmasses vejes umiddelbart efter Udtagningen 

 eller anbringes i en tætsluttende Beholder, til Vejningen er foretaget. Derefter 

 tørres Jordprøven ved almindelig Temperatur (c. 15") i et tørt støvfrit Rum og 

 vejes paany. Differentsen mellem de to Vejninger angiver Jordvandets Vægt og 

 saaledes ogsaa dets Rumfang R^ i Jordprøven i den naturlige Tilstand. Naar 

 Jorddelenes Vægtfylde kendes — eller i modsat Fald bestemmes (1. Bd. S. 19), 



