F 



Jordvandet 2 1 



Tallene er Gennemsnit af 25 Aars Iagttagelser. „Nedbøren for hele 

 Landet, der er et Resultat af Maalinger paa 129 Stationer, bliver 614 

 Mm. om Aaret. Der er dog en betydelig Forskel i de forskellige Dele, 

 som Tabellen til Dels viser, men som træder endnu skarpere frem, naar 

 man betragter Nedbøren paa hver enkelt Station. Vestjylland faar mest 

 Nedbør især om Sommeren og Efteraaret, medens Forskellen er stærkt 

 udvisket om Vinteren og Foraaret". 



Regnvand er at betragte som destilleret Vand, men optager paa sin 

 Vej fra Skyen til Jorden en Del forskellige Urenheder, dels mekanisk 

 medrevne faste Stoffer, som findes svævende i Luften (se Side 10), dels 

 opløselige Luftarter og hvad der maatte findes af Saltpartikler i Luften. 

 Blandt disse to sidste Stofklasser maa navnlig anføres Kulsyre og Am- 

 moniumnitrat. Man regner, at der i Danmark aarlig ved Nedbøren til- 

 føres Jordbunden c. 15 Kg. Kvælstof (i bunden Form) pr. Hektare. 

 Ammoniaken stammer tildels fra forraadnende organiske Stoffer i Jord- 

 bunden, medens Salpetersyren antages at være fremkommet ved 

 Forbrænding af Luftens Kvælstof i Luftens Ilt under atmosfæriske elek- 

 triske Udladninger. Den anførte Kvælstofmængde svarer til en Tilførsel 

 af 100 Kg. Chilisalpeter pr. Hektare, og er altsaa i Virkeligheden ikke 

 saa ubetydelig. Der er dog den Forskel, at Chilisalpeteren kan tilføres 

 Planterne netop, naar de har Brug for det, medens Kvælstofmængden i 

 Regnvandet er fordelt hele Aaret rundt, og Nedbøren hos os falder mest 

 paa den Tid, da Planterne ikke har Brug for den. Den bundne Kvæl- 

 stofmængde i Regnvandet spiller dog upaatvivlelig i flere Henseender 

 en betydelig Rolle for Plantevæksten, og maa bl. a. antages at være 

 Skyld i, at Plantevækst kan begynde paa Jordbund, der fra Naturens 

 Haand er fuldkommen blottet for Kvælstofforbindelser fx. paa Lava eller 

 vulkansk Aske (smig. 1. Bd. S. 240—241). 



Vandet i Jordbunden kan være tilstede paa meget forskellige Maader 

 nemlig som: 



1) Kemisk bundet Vand enten som Hydratvand, Krystalvand 

 eller Konstitutionsvand. Vand, der er bundet paa en af disse Maader, er 

 altsaa ikke egentlig tilstede som Vand, men Gruppen HsO er paa den 

 ene eller anden Maade indbygget i paagældende Stofs Molekule. 



2) Hygroskopisk Vand er et molekuletyndt Vandlag, der danner 

 en Art Hud uden paa hver enkelt Jordpartikel. Alle faste Stoffer uden 

 Undtagelse besidder Evne til at kunne fastholde et saadant usynligt 

 Vandlag paa deres Overflade. Da Summen af Overfladerne af de enkelte 

 Korn i et givet Rmf. Jord stiger med aftagende Kornstørrelse (d. v. s. er 

 desto større, jo mindre Kornene er), kan en Jordarts Hygroskopicitet til 

 en vis Grad bruges som Maal paa Kornstørrelsen, som det senere vil 



