Jordvandet 23 



sig paa alle Maader for at undgaa Vandspild, kan staa den tørre Tid 

 igennem. 



Med Hensyn til Vandets Forekomst i Jordbundens Hulheder kan 

 man skelne mellem det egentlige Porevand, Vedhængnings- 

 vandet (Adhæsionsvandet) og Haarrørsvandet (Kapillaritetsvandet). 

 Man kan til Forklaring af disse forskellige Maader, hvorpaa Vandet kan 

 forekomme, tænke sig en Flaske fyldt med Vand. Vandet i Flasken 

 svarer til Porevandet i Jordbunden. Flasken kan være helt eller delvis 

 fyldt med Vand, Resten i Flasken er Luft. Paa lignende Maade med 

 Porevandet, det deler Pladsen i Jordens Hulheder med Jordluften. Slaas 

 Bunden ud af Flasken, løbet Vandet bort, det samme vil finde Sted i 

 Jordbunden, hvis der ikke findes en Flaskebund d. v. s. et vandstand- 

 sende Lag. Naar vi sagde, at Vandet løb bort, naar Bunden blev slaaet 

 ud af Flasken, var dette Udsagn dog kun tildels rigtigt. Selv om alt 

 Vand er afdryppet, bliver Flaskeskaarene dog ved at være vaade, Vandet 

 tilbageholdes paa Grund af Vedhængning. Paa samme Maade bliver der 

 i Jordbunden tilbageholdt en stor Mængde Vand paa Grund af Ved- 

 hængskraften (Adhæsionen). Den Vandmængde, der tilbageholdes ved 

 Vedhængskraften, er afhængig af Kornstørrelsen og Jorddelenes Be- 

 skaffenhed. Mange smaa Korn frembyder større Overflade end en lige- 

 saa stor Vægt (el. Rmf.) store Korn, og Adhæsionsvandet er derfor 

 under ellers lige Forhold til Stede i større Mængde i finkornede Jord- 

 arter end i grovkornede, men Mineraldelenes Beskaffenhed spiller ogsaa 

 en stor Rolle, da nogle Stoffer befugtes lettere end andre. Adhæsions- 

 vand er i Modsætning til det hygroskopiske Vand, som det paa en vis 

 Maade ligner, virkelig til Stede som Vand. Man kan saaledes befri en 

 Jordprøve for Adhæsionsvand ved at gnide den med tørt Filtrerpapir 

 eller et lignende Stof, der opsuger Vandet, hvorimod man, som nævnt, 

 kun kan faa det hygroskopiske Vand bort, ved at forvandle det til Damp, 

 som saa kan bortskaffes. 



Haarrørsvandet findes i Modsætning til Porevandet kun i de aller- 

 fineste Mellemrum — Haarrørene — mellem de enkelte Jorddele og 

 fastholdes der med stor Kraft paa Grund af Vandets Overfladespæn- 

 ding. Vil vi benytte samme Billede som før, kan vi tænke os Flasken 

 forsynet med to Halse, en almindelig vid Hals og en ganske snæver 

 med en indvendig Aabning omtrent som i et Termometerrør. Fyldes 

 Flasken helt med Vand, vil dette stige betydelig højere i den snevre 

 Hals end i den vide paa Grund af Haarrørsvirkningen i det snevre Rør. 



Haarrørskraften virker til alle Sider og kan trække Vandet op i 

 Overgrunden fra Undergrunden og ud til Siden tilsyneladende uden 

 Hensyn til Tyngden. Det skulde ikke synes at være vanskeligt at be- 



