42 



Jordbunden 



Brakjord 



Bevokset med 

 Kløver 



Bevokset med 

 Raps 



Bevokset med 

 Sommer- 

 hvede 



Kali 



Natron 



Kalk 



Magnesia 



Klor 



Svovlsyre 



Totalmængde gennem- 

 løbet Vand 



0,161 Grm. 



0,«9S — 



0,598 



0,111 — 



0,088 — 



0,»9« 



7080 — 



0,0.'. I Grm. 



0,054 — 



0,»T6 — 



0,0&l — • 



0,060 



0,195 



2650 — 



0,o«o Grm. 



0,090 



0,4»4 



0,078 — 



0,015 



0,t«9 



4250 — 



0,08« Grm. 



0,019 — 



0,185 — 



0,048 



0,015 



0,1« — 



2041 — 



Man ser af ovenstaaende Tabel, i hvor høj Grad Brakbehandling 

 slider paa Jordens Værdistoffer ved Udvaskning, medens Plante- 

 væksten til Dels forhindrer en saadan Bortfjerning af de plantenærende 

 Stoffer. Naar saavel Brakbehandling som Dræning ikke desto mindre 

 har været Hjælpemidler af meget stor Betydning for Landbruget, beror 

 det paa, at de Onder, som de bragte Midler imod — uren Jord og vand- 

 syg Jord — var større end den Skade, de forvoldte Jorden ved Udvask- 

 ning af de plantenærende Bestanddele. 



Derimod kan Dyrkning af Planter, der nedpløjes som Grøn gød- 

 ning og Overrisling af Jordbunden med Vand, der indeholder Plante- 

 næringsstoffer, paa en Maade siges at virke lige i modsat Retning af 

 Brakning og Dræning. Plantenæringsstofferne opsuges fra Jordbun- 

 den og magasineres i de voksende Planter og gennem Overrislings- 

 vandet tilføres nye Mængder Stof, saa Forraadet af Plantenærings- 

 stoffer i Jordbunden derved bliver forøget. 



Det nærmere om disse Forhold maa i det enkelte dog siges at høre 

 mere ind under Agerdyrkningslæren end under Jordbundslæren 

 og henvises derfor til den førstnævnte. 



Jordbundens faste Bestanddele. 



Umiddelbart ved at føle eller smage paa Jord kan man overbevise 

 sig om, at almindelig Agerjord bestaar af forskelligartede Bestanddele. 

 Ved Undersøgelse under Lupen eller Mikroskopet kan man erfare disse 

 Bestanddeles nærmere Art og ved Sigtning og Slemning paa Maader, 

 som senere vil blive omtalt, kan man skille Jordarterne ad i finere og 

 grovere Bestanddele, saa at man derved talmæssigt kan fastslaa Mængde- 

 forholdet mellem de forskellige Bestanddele. Fra ældre Tid kaldes de 

 finere Bestanddele Fin jorden, de grovere Skelettet. Det er dog 



