52 Jordbunden 



ket af Moræne. Dette kan enten bero paa, at Morænen har været saa 

 tynd, at den ved Forvitringen er blevet udslettet og blandet med Dilu- 

 vialsandet, saa at den nu kun giver sig tilkende ved en Stenbestrøning 

 i Diluvialsandets øverste Lag, men det kan ogsaa hidrøre fra, at Dilu- 

 vialsandet dækker over Morænen, d. v. s. er senglacialt. Diluvialsandet 

 er i Reglen af en temmelig ensartet finkornet Beskaffenhed, men gro- 

 vere grusede Lag kan dog ogsaa forekomme. De øvre Lag er gule paa 

 Grund af Jernindholdets Iltning, de dybere Lag er graa. De mere fin- 

 kornede Sandlag danner en let, men ingenlunde daarlig Undergrund for 

 Agerjorden og indeholder ikke ubetydelige Mængder af Plantenærings- 

 stoffer. Saaledes viser en Række Analyser af Diluvialsand fra Nord- 

 sjælland et Indhold af Calciumkarbonat 2 — 7 %, Ferrihydroxyd 0,i — 

 5 %, Fosforsyre 0,o3 — 0,i % samt en Del Kaliglimmer og Feldspat, der 

 efterhaanden vil kunne afgive noget Kali til Planterne. Er Fugtigheds- 

 forholdene tilfredsstillende, vil Sandet godt kunne tjene som Grundlag 

 for gode Afgrøder. 



Rullestensgrus, der ligesom Diluvialsandet er opstaaet ved Ud- 

 skylning af Morænerne, er derimod med Hensyn til Indholdet af plante- 

 nærende Stoffer af meget ringere Art end Diluvialsandet og egner sig 

 bedre til at bære Skov end til at benyttes som Grundlag for Agerdyrk- 

 ning. Gripskov i Sjælland, Stendalgaards Plantage ved Viborg og Sko- 

 vene ved Himmelbjerget m. fl. staa for største Delen paa Rullestensgrus. 

 Denne Jordarts Forhold overfor Plantevæksten er for en Del afhængig 

 af de Bjergarter, hvoraf Gruset bestaar. Granit og lignende feldspathol- 

 dige Bjergarter vil ved Forvitringen efter Grusets Aflejring afgive dels 

 lerede Partikler, der vil forbedre den fysiske Beskaffenhed særlig Ab- 

 sorptionsevnen og den vandholdende Evne og tillige vil der frigøres 

 Kalisalte, som vil kunne komme Planterne, navnlig de dybtsøgende 

 Skovtræer tilgode. Er Gruset derimod opstaaet af Flint, Sandsten eller 

 andre kvartsholdige Stenarter, kan disse Stenarter vel forvitre og frost- 

 sprænges, men Jordbundens Beskaffenhed vil ikke i væsentlig Grad 

 derved forbedres hverken i fysisk eller kemisk Henseende. 



Hedesandet staar i geologisk Henseende Rullestensgruset nær og 

 er, som omtalt under Danmarks Geologi (2. Bd. S. 155) dannet under Af- 

 smeltningen af den baltiske Landis. Det er snart temmelig gruset, snart 

 har det en mere finkomet sandet Karakter og er ofte omflyttet og sor- 

 teret af Vinden under Afsmeltningstiden. Materialet er blevet meget 

 stærkt udvasket og udludet under Aflejringen og indeholder kun lidt af 

 plantenærende Bestanddele i opløselig Form. Dertil kommer, at Over- 



