Undergrunden 53 



grunden ved Dannelsen af Lyngskjold, Blysand og Ahl har lidt en sær- 

 egen Omdannelse. Lyngskjoldens Tilstedeværelse bevirker dog, at det 

 er muligt at drive Sandagerbrug paa Hederne, da Lyngskjoldens 

 sure Humusstoffer ved Udluftning og Kalktilførsel lader sig omdanne 

 til Muld, og Kvælstoffet i Humusen samtidig bliver tilgængelig for 

 Planterne. 



Flyvesand (1. Bd. S. 206, 2. Bd. S. 205) egner sig i Reglen kun i 

 meget ringe Grad til at danne Underlaget for Agerjorden. Staar Grund- 

 vandet i Lagene tilstrækkelig nær ved Overfladen, kan der som Forsøg 

 ved Skagen har vist ved Udjevning af Klitterne og i Klitdalene dannes 

 Kunstenge ved Tilførsel af Mergel og Kunstgødning. Der dannes her- 

 ved en fuldstændig kunstig Jordbund, og Planterne, der vokser heri, 

 modtager næppe andet fra den oprindelige Jordart (Flyvesandet) end 

 netop Vandet. 



Blegekridt og Skrivekridt danner i enkelte Egne Undergrunden 

 kun dækket af en humusholdig Overgrund, der kan være saa tynd, at 

 Ploven træffer Undergrunden og fører Kridtet op med sig. Som Steder, 

 hvor de nævnte af Kridtformationens Stenarter danner Undergrunden 

 for Agerjorden, kan efter C. F. A. Tuxen nævnes i Jylland Syd for Ran- 

 ders ved Byerne Lime og Mygind og ved Clausholm, Syd for Aalborg 

 i Fieskum og Helium Herreder Vest for den lille Vildmose, i Øster Han- 

 herred ved Thorup, Brovst og Kokkedal, Nord for Thisted i Hellerslev 

 og i den nordlige Del af Hundborg Herreder. A. Jessen har ogsaa be- 

 skrevet, hvorledes Kridtet gaar op mod Overfladen paa Øland i Limfjor- 

 den og paa Strækninger af den nordlige Del af Kaartbladet „Nibe"--). 



Tørvemoser af forskellig Art (sml. 2. Bd. S. 181 o. fl.) er i Nutiden 

 i stor Maalestok Genstand for Opdyrkning. Grundbetingelsen i saa 

 Henseende er en tilstrækkelig Afvanding, dernæst Tilførsel af Kalk 

 eller Mergel samt Kali- og Fosforsyregødning. Kvælstofmængden i 

 Tørven kan beregnet for det askefri Tørstof gaa op til 2 "o*), men er 

 ikke direkte tilgængelig for Planterne, førend man ved Bearbejdning og 

 Kalktilførsel har dannet en Overgrund, hvori det organisk bundne 

 Kvælstof i Tørven kan omsættes til Ammoniak og Salpetersyre. Tørv 

 fra Højmoser indeholder som Regel overordentlig faa Askebestanddele 

 og af disse er Kiselsyre og Ferrioxyd i Reglen langt Hovedmængden. 

 Man kan altsaa ikke fra saadan Højmosetørvs uorganiske Bestanddele 

 vente noget væsentlig Tilskud til Plantevæksten under Opdyrkningen. 



*) I Tørvegytje endog til henimod 6 "o. 



