54 Jordbunden 



For Kærmosetørv er Forholdet derimod et andet. Vandet, hvori denne 

 Tørv er blevet dannet, har som allerede før omtalt været langt rigere 

 paa plantenærende Stoffer (2. Bd. S. 186), og Plantevæksten og Dyre- 

 livet i de Vande, hvori Tørven er opstaaet, har været af langt mere 

 mangfoldig Art end i de ensformig opbyggede Højmoser. Talmæssig kan 

 dette vises eksempelvis ved en Række Analyser, anstillet i 1892 — 93 

 af Prøver taget i Kærmosen i Bunden af StrandmøUeaa-Dalen ved Lyngby 

 Landboskole. Øverst findes Grønsvær dannet af forskellige Græsarter, 

 samt Stargræs, Padderokker, Siv, Tagrør o. s. v. Derunder følger Tørv, 

 der i sine underste Lag, der er dannet i aabent Vand, er dyndet og gaar 

 over i Gytje. I denne Kærmose, der bræmmer det nuværende Aaløb, 

 blev der foretaget et større Antal Boringer gennem Tørven ned til Un- 

 derlaget. Tørvelagets Mægtighed er 3 — 5 M. Som Eksempel kan føl- 

 gende Række Prøver fra samme Borehul (Cs) i forskellig Dybde an- 

 føres **) : 



Kærmosetørv. Boreprøver fra Strandmølleaa-Dalen lidt N. f. Brede 

 Klædefabrik (Borehul C-). 



Tørv i 0,3 M. Dybde .... løs, trevlet, lysebrun. 



— 1,8 — — .... fastere, mørkebrun. 



— 1,9 — — .... tæt, fast, sortebrun. 



— 3,8 — — .... gytjeagtig, graabrun. 



Tørret ved 110° giver: 



Tørv fra 0,8 M. 1 ,3 M. 1 ,9 M. 3,8 M. 



Gas 52,55 % 47,85 % 49,28 % 10,m % 



Kokes 28,05 - 35,64 •- 38,i5 - 19,o6 - 



Aske 19,40- 17,11- 12,57- 70,-8- 



100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 



Fraregnes de uorganiske Bestanddele „Asken", findes i: 



Tørv fra 0,8 M. 1,8 M. 1,9 M. 3,8 M. 



Gas 65,80% 57,18% 56,37% 34,9« % 



Kokes 34,80 - 42,87 - 43,c8 - 65,oh - 



100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 



Heraf ses, at kun Prøverne fra O,« — 2 M. Dybde er Tørv, hvorimod 

 Prøven fra 3,8 M. Dybde er Gytje. For alle Prøverne gælder Reglen, 

 at Gasmængden aftager, og Kokesmængden stiger med Dyb- 

 den. Hos den egentlige Tørv aftager Askemængden ogsaa med Dybden, 



