Overgrunden 57 



netop de Stoffer, som Dyrkningsforsøg i Praksis har vist er nødvendige ved Op- 

 dyrkning af Mosearealer. 



i 



Overgrunden. 



De i det foregaaende nævnte geologiske Dannelser er de vigtigste 

 Jordarter, der danner Undergrunden for den dyrkede Jord i Danmark. 

 Af denne Undergrund er der som nævnt (S. 7) ved Forvitring og ke- 

 misk Omsætning mellem Mineralbestanddelene og ved Tilførsel og Ind- 

 blanding af ny Stoffer stammende fra levende og døde Organismer op- 

 staaet et mer eller mindre tykt Lag Overgrund, hvis øverste Del i 

 den egentlig dyrkede og bearbejdede Jord (Havejord, Agerjord) er gaaet 

 over til et Kulturlag (1. Bd. S. 96), medens dette Jordlag i vedvarende 

 Græsmarker, i Enge og i Skovjorden dels staar paa Overgangen mellem 

 Kulturlag og Jord i Naturtilstanden, dels maaske endnu er ren Naturjord. 



Overgrundens Beskaffenhed kan være ret forskellig paa de forskel- 

 lige Steder paa Grund af Underlagets Forskelligheder samt paa Grund 

 af de forskellige Kræfter, der har medvirket ved Overgrundens Dan- 

 nelse. Undergrundens Beskaffenhed er allerede blevet omtalt i det fore- 

 gaaende, det staar nu tilbage at beskrive de forskellige Arter af Over- 

 grund, der hyppigst forekommer, men inden dette sker, vil det være 

 hensigtsmæssig at henvende Opmærksomheden paa de Kræfter, der bi- 

 drager til Overgrundens Dannelse. 



Vejrsmuldring og kemisk Forvitring, derved de fleste Jord- 

 arter indleder Dannelsen af Overgrunden, er allerede indgaaende omtalt 

 under den dynamiske Geologi (1. Bd. S. 156 — 161). 



Det gennemsivende Vand kan fra Overgrunden efter Omstæn- 

 dighederne bortføre store Mængder Stoffer, navnlig Kali og Kalksalte, 

 som de S. 42 anførte Analyser af Drænvand viser. Som et andet ret 

 oplysende Eksempel paa, hvorledes der gennem Vand kan bortføres 

 store Mængder af Plantenæringsstoffer fra Jordbunden, kan følgende 

 Undersøgelser af Vandet fra Gu den aa nævnes^*'). Vandføringen er ved 

 Randers gennemsnitlig Aaret rundt vel 20 M.^ pr. Sekund, altsaa om- 

 trent 630 Millioner Kubikmeter aarlig. Da 100 Liter Vand opgives at 

 indeholde O,* Grm. Kali (K2O) og 6 Grm. Kalk og Magnesia (CaO + 

 MgO) i opløst Tilstand, vil den aarlige Vandmængde i Gudenaa bortføre 

 fra sit Opland c. 1260 Ton Kali og 37 800 Ton Kalk og Magnesia. Da 

 3 Ton Kali har en Værdi af c. 1000 Kr.*), har de nævnte 1260 Ton 

 Kali, som aarlig udvaskes af Jordbunden i Gudenaaens Opland, en Værdi 

 af 420 000 Kr. Værdien af Kalitabet gennem alle Danmarks Vandløb 



*) 100 Kg. 12" o holdig Kainit koster omkring 4 Kr. 



