Overgrunden 



67 



I 



havde nedboret sig, og i dette Tilfælde havde den ikke nedboret, men 

 ædt sig igennem Sandet; thi den afgav under Nedboringen, og efter at 

 den var forsvundet i Sandet, Ekskrementer af samme Beskaffenhed som 

 Sandet. Andre Forsøg viste ogsaa, at Regnorme kunde æde sig igennem 

 et Lag af 23 Tommer Sand, da deres Ekskrementer bestod ikke alene 

 af dette Sand, men af Muldjord, der befandt sig under Sandlaget. Paa 

 et Sted, hvor Undergrunden var Kridt, bestod Regnormeekskrementerne 

 næsten udelukkende heraf. At Regnormene ikke i disse Tilfælde har 

 slugt Jorden for at drage Næring af den, men for at udbore sig et Rør, 

 er indlysende; thi hverken Sandet 

 eller Kridtet indeholdt Næring. Det 

 er sandsynligt, at Regnormene kan 

 bore sig ned i de øverste, løse Jord- 

 lag, men senere maa æde sig ned i 

 Undergrunden. 



Endskøndt Regnormene for det 

 meste opholder sig nær Overfladen, 

 i Muldjorden, naar dog deres Rør 

 ned til en betydelig Dybde. Saaledes 

 er en Dybde af 1 — 2 M. almindelig 

 og nogle Steder er Rørenes Længde 

 c. 3 M. Røret gaar ofte lodret ned 

 i Jorden, undertiden løber det lidt 

 paa skraa ; det er for det meste ud- 

 fodret med mørkfarvet Jord, der hid- 

 rører fra Regnormens Ekskremen- 

 ter, som den har afsat paa Rørets 

 Vægge. Denne Udfodring er i Begyndelsen klæbrig, men naar den med 

 Tiden bliver tør, bliver den haard og glat, og Beklædningen af Væggene 

 fremmer da i høj Grad Ormens hurtige Bevægelse, samtidig med at 

 den styrker Væggene. Den øverste Del af Røret er i en Dybde af 5 Cm. 

 beklædt med Bladrester, og det maa antages, at det er for ikke at komme 

 i Berøring med den fugtige, kolde Jord, at Regnormene her har beklædt 

 Røret med Blade, da de hyppig opholder sig der. Rørets nederste Del 

 ender hyppig i en lille Hule eller et Kammer, der er beklædt med 

 Smaasten, Frøskaller el. lign.; her tilbringer Regnormen i sammenrullet 

 Tilstand Vinteren samt den varmeste Tid af Sommeren. Rørets Aabning 

 tilstopper Regnormen med Blade, Bladstilke, Smaapinde o. lign., som 

 den griber og trækker ned i Røret; de nederste Dele af Bladene for- 

 tærer den, men det synes dog, at denne Tilstopning af Røret har en 

 anden Betydning end Ernæringen, thi naar Regnormen ikke kan faa 



5* 



Fig. 9. Snit gennem frossen Jord med 

 Regnormegange. 



