Humusstofferne 75 



staar Stofferne i den levende Organisme nær (Harpiks m. m.), men dog 

 er undergaaet nogen Forandring, dels ogsaa Stoffer, der ved deres 

 mørke Farve og andre Forhold maa siges at være virkelige Humus- 

 stoffer. Dette kan oplyses ved nogle Eksempler: 



Af Tørv og formuldet Fyrretræ har J. G. Forchhammer med Vinaand 

 udtrukket flere tildels vel krystalliserende harpiksagtige Stoffer, som han 

 gav forskellige Navne ^^). De staar Harpiksarterne i de levende Plante- 

 dele nær, men er dog næppe identiske med dem, men har undergaaet 

 en mindre gennemgribende Omdannelse. 



Af leret Agerjord fra Nord-Dakota har O. Schreiner & E. C. Shorey 

 med Vinaand udtrukket et farveløst vel krystalliseret Stof Agrosterin ^^). 

 Det smelter ved 237 ^ og giver de for Cholesteringruppen karakteristiske 

 Reaktioner. Det er ligesom de i forskellige Plantedele og dyriske Or- 

 ganer forekommende andre Led af denne Gruppe (Cholesterin, Phyto- 

 sterin) et „uforsæbelig Fedtstof" (d. v. s. Alkoholart), men dog ikke helt 

 af samme Sammensætning som de fra Organismerne kendte Stoffer. 



I naturlige Humusstoffer af ret forskellig Oprindelse, saaledes i for- 

 muldet Egetræ, formuldet Fyrretræ, i „Gytje" fra forskellige Steder, i 

 „Sortjord" fra Rusland, i Agerjord fra Norge og fra Tyskland har den 

 norske Kemiker E.J. Michelet kunnet paavise og bestemme Pentosaner 

 og Methylpentosaner*"), og der er af H. v. Feilitzen og andre ogsaa i 

 Tørv blevet paavist Pentosaner. 



Flere lignende Undersøgelser af forskellige Forskere kan fremdrages, 

 men de paaviste Stoffer af de omtalte Arter kan næppe anses for 

 Humusstoffer. 



De egentlig mørktfarvede Humusstoffer fremkommer af de organiske 

 Rester i Jordbunden ved mere dybt indgribende kemiske Forandringer. 

 Herved mistes der noget Kulstof samt Ilt og Brint, der gaar bort som 

 Kulsyre, Kulbrinter og Vand m. m. Rent empirisk fremgaar dette eksem- 

 pelvis af nedenstaaende Analyser efter Will & Meyer af Egetræ paa for- 

 skellige Formuldningstrin. I Analyserne er Tallene beregnet for det 

 askefri Tørstof uden Hensyn til Kvælstofindholdet: 



Egetræ friskt lysebrunt mørkebrunt 



C 50,6 ''u 53,6% 56,2% 



H 6,0 - 5^ - 4,9 - 



O 43,4 - 41,2 - 38,9 - 



De kvælstofholdige Stoffers Omdannelse i Naturen er rent empirisk 

 undersøgt af Amerikaneren H. Snyders ved at lade Stofferne forraadne 

 i Løbet af et Aar og derefter analysere dem. Forraadnelsesprodukterne 



