78 jordburrden 



Dopplerit fra en Mose i Østrig indeholdt efter W. Bersch beregnet som 

 askefrit Tørstof 55,.si% C, 4,is% H, 39,67 "/o O, l,ooVo N. 



Desuden kendes allerede fra Berzelius' Undersøgelser to Syrer til, 

 nemlig en farveløs Kildesyre og en gullig Kildesatssyre^'). Berze- 

 lius angiver Sammensætningen til: 



Kildesyre Kildesatssyre 

 C 40,2i% 62,57% 



H 7,69 - 4,70 - 



o 44,67 - 1 7,68 - 



N 7,60 - 15,00 - 



Andre senere Undersøgere giver en noget ændret Sammensætning. 

 Syrerne synes at være Aminosyrer og forekommer bundet til Jernilte 

 blandt andre Steder i Okker ved forskellige Kilder. Kildesyre er paavist 

 i Regnormenes Tarmkanal. Kildesatssyre menes at forekomme i Ahl. 

 Kildesyrens Ferrosalt er opløseligt i Vand, ligeledes Aluminiumoxyd-, 

 Magnesia- og Kalksaltet. Disse Salte spiller en ikke ringe Rolle ved 

 Omflytningerne af Baserne i Zonen mellem Overgrunden og den egent- 

 lige Undergrund. Syrerne er ogsaa virksomme ved Dannelsen af Myre- 

 malmlag, men nærmere Undersøgelser savnes dog. Syrerne omdannes 

 let ved Luftens Indvirkning til Ulminsyre og Huminsyre eller nærstaa- 

 ende mørktfarvede Stoffer. Kildesyre og Kildesatssyre er ikke fremstillet 

 ad kunstig Vej. Omend de næppe endnu kendes i ren Tilstand, lader 

 deres Karakter som virkelige Syrer som andre organiske Syrer sig ikke 

 benægte. 



Det er ikke vanskeligt ved kvantitativ Analyse at bestemme den 

 empiriske Sammensætning af det ene eller det andet af ovennævnte 

 Humusstoffer eller Præparater af Humusstoffer, men det er meget van- 

 skelig med Sikkerhed at afgøre, om det er rene Stoffer og enkelte ke- 

 miske Individer, som man har mellem Hænderne. Hidtil har det vist sig 

 fuldstændig umuligt at bestemme disse Stoffers Molekuletal, som sikkert 

 er meget stort, og det er vanskeligt at danne sig en velbegrundet Me- 

 ning om deres molekulare Struktur. Vanskelighederne ligger for en stor 

 Del foruden i det høje Molekuletal i, at Humusstofferne hidtil kun 

 kendes i den kolloidale Tilstand. I meget typisk Grad er de i Be- 

 siddelse af de for Kolloiderne karakteristiske Egenskaber, som foraar- 

 sager, at de er vanskelige at befri for smaa Mængder af vedhæftede 

 fremmede Stoffer, fx. Jernilte, Aluminiumilte m. fl., om hvilke det er 

 uvist, om de udgør Dele af Stoffets Struktur eller er fastklæbet ved 

 Kolloidets Overflade ved Absorption. 



