82 Jordbunden 



Undersøgelsesmetode, der ganske vist ikke er et Universalmiddel til at 

 løse alle Spørgsmaal, men dog allerede ved / Liebig's og hans Skoles 

 Arbejder havde vist sin overordentlig store Betydning ved at klare de 

 allervæsentligste Spørgsmaal angaaende Plantens Ernæring, Kunstgød- 

 nings Anvendelse og meget mere, blev i Løbet af de sidste Decennier 

 skudt til Side til Fordel for den ny Videnskabs Agrikulturbakte- 

 riologi. 



Nu viste det sig ogsaa, at Mikroorganismerne paa forskellig Maade 

 var virksomme ved en stor Del af de kemiske Omdannelser, der fore- 

 gaar i Jordbunden, og de ny Forskninger kastede Lys over adskilligt, 

 særlig Forraadnelse og Salpeterdannelse, hvis Virkninger man ganske 

 vist havde kendt længe, men hvis egentlige Aarsag man ikke var klar 

 paa. Man saa nu, at naar disse Processer foregik i Naturen, fandtes der 

 altid i de Stoffer, der omsatte sig, visse bestemte levende Mikroorganis- 

 mer — Svampe og Bakterier — og naar man udelukkede disse Orga- 

 nismer, saa at de ikke kunde faa Adgang til Stoffet, eller dræbte dem 

 ved Opvarmning, Afkøling, Udtørring eller Gift, fandt den paagældende 

 Proces ikke Sted. Saadanne Processer — hvoraf adskillige fra gammel 

 Tid er kaldt Gæringer, et Navn, som nu blev brugt om alle — blev 

 altsaa frembragt af en Gæringsvækker, et Ferment, som i mange Til- 

 fælde viste sig at være en levende Organisme. Den Art Gæringer blev 

 kaldt ægte G., i Modsætning til de uægte Gæringer, som blev frem- 

 kaldt af et uorganiseret Ferment, et saakaldet Enzym. Som Eksempel 

 paa det sidste kan anføres Stivelses Omdannelse til Dextrin og Maltose 

 ved Hjælp af Diastase, et Stof (el. flere Stoffer), der med Vand kan 

 udtrækkes af spirende Frø. En ægte Gæring var derimod fx. Maltosens 

 Omdannelse til Vinaand og Kulsyre med Alkoholgærsvampe, altsaa 

 levende Væsener. Man var tilbøjelig til at lægge særdeles stor Vægt 

 paa den omtalte Forskel mellem ægte og uægte Gæringer og ansaa de 

 første for en biologisk Proces, de andre maatte derimod indrømmes at 

 være kemiske Processer. Imidlertid viste det sig, at ogsaa de ægte 

 Gæringer var kemiske Processer, foraarsaget af Stoffer, der dannedes 

 under Mikroorganismernes Livsvirksomhed. Disse Fermenter kunde ud- 

 trækkes eller udpresses af Mikroorganismerne og kunde behandles som 

 almindelige Kemikalier, opløses i Vand, fældes med Vinaand m. m. 

 De er ligesom de tidligere nævnte uorganiserede Fermenter i Stand 

 til at foranledige de for dem karakteristiske Gæringsprocesser ganske 

 uden Organismernes Tilstedeværelse og hører altsaa ogsaa til Enzy- 

 merne. Enzymerne er altsaa Stoffer, der paa en særegen Maade er i 

 Stand til at bringe de Stoffer, de kommer i Berøring med, til at om- 

 dannes paa en bestemt Maade. Selve Enzymets kemiske Bestanddele 



