102 Jordbunden 



deret, skyldes dog ogsaa for en Del selve de forraadnende organiske 

 Stoffer, der er blevet omdannet til sortfarvede Humusforbindelser. De i 

 saadant marint Mudder værende Humusstoffer synes i forskellige Hen- 

 seender at adskille sig fra de tidligere omtalte Humusarter, der opstaar 

 paa Landjorden, men nærmere Undersøgelser om deres kemiske Be- 

 skaffenhed synes dog ganske at mangle. Foruden i Marskegnene har 

 Bændeltang-Regionen med Mudderdannelse stor Udbredelse i mange af 

 vore mere lukkede Farvande som Limfjorden, de nordlige Kyster af 

 Øresund, i Isefjords-Komplekset, i Odensefjord og mange fl. Std. 



2) Vaderne. Indenfor Bændeltang-Regionen forekommer i Marsk- 

 egnene meget store ganske flade Strækninger*) Vaderne, der ligger 

 tørt ved Ebbe, men er oversvømmet ved Flodtid. Netop Vadernes store 

 Udstrækning udgør det karakteristiske Træk for Marskegnene, hvorved 

 de adskiller sig fra andre Kyster med roligt Vand, fx. Øresundskysten. 

 Her har Strækningen, der svarer til Vaderne, mange Steder kun nogle 

 faa Alens Bredde og Marskdannelsen er umærkelig, medens der andre 

 Steder, hvor Kysten er meget fladvandet, saa at den ringe Forskel 

 mellem Høj- og Lavvande kan gøre sig gældende, findes en ganske vist 

 ikke meget udstrakt, men dog kendelig Marskdannelse fx. i Nivaa Bugt, 

 ved Svaneklapperne paa Saltholms Sydkyst, i Kallebodstrand baade paa 

 Amagersiden ved Koklapperne og paa Sjællandssiden ved Avedøre- 

 Holme. Noget mere udstrakte vadelignende Strækninger med med- 

 følgende Marskdannelse findes i Odensefjord: ved Lumby-Kvissel, Has- 

 seløre-Kvissel, Seden-Kvissel m. fl. Std. Langs Laalands Kyster sker 

 ogsaa nogen Marskdannelse paa flere Steder, men paa intet af de 

 nævnte Lokaliteter kan dog Marskdannelsen sammenlignes i Udstræk- 

 ning og Mægtighed med disse Dannelser langs Sønderjyllands Vestkyst, 

 da Vaderne her som nævnt har en meget stor Udstrækning og der til- 

 lige er stor Forskel i Vandhøjde mellem Ebbe og Flod samtidig med at 

 Havvandet indeholder en Mængde opslemmede Stoffer. De ret udstrakte 

 Landdannelser i de store vestjyske Laguner er ikke egentlige Marsk- 

 dannelser, men skylder de af Ferskvandsstrømmene medførte Jordpar- 

 tikler deres Oprindelse og er altsaa at betragte som Deltadannelser 

 dog med en meget marsklignende Karakter, da det væsentlig er de 

 samme Dyr og Planter, der er virksomme i Lagunerne (fx. Ringkobing- 

 fjord) som ved Vaderne paa Vestkysten. 



Om disse Vaders forskellige Karakter meddeler E. Waiiniiiii (liH)4) 

 bl. a. følgende: 



„Der er to Slags Vader: Sandvader og Slikvader, henholdsvis dan- 

 nede af Sand og Slik, der af Strømmene fordeles efter deres forskellige 



*) Ved Mano er Vaderne over 30 Km. brede. 



