IffrT 



Planternes Bestanddele 133 



I 



fra andre kvælstofholdige Stoffer særligt fra Amidstofferne, til fivilke 

 der altsaa ikke toges Hensyn, skønt de har en anden Sammensætning 

 end Proteinstofferne. Æterekstrakten „Raafedtet" bestaar ikke alene af 

 Fedt, men ogsaa af andre æteropløselige Stoffer, saasom Voks, Harpix, 

 Klorofyl m. m. Alle de uundgaaelige eller tilfældige Analysefejl blev af 

 Indflydelse paa Tallet for „kvælstoffri EkstraktstofFer". Dog har der efter- 

 haanden arbejdet sig bedre analytiske Metoder frem i Overensstemmelse 

 med den moderne Kemis Fordringer om, at man i en Analyse kun maa 

 angive de Stoffer, der virkelig er fundet. Man søger at bestemme ikke 

 alene „Raafedt" men ogsaa Fedtets Art ved forskellige ofte meget ind- 

 viklede Metoder, man skælner mellem virkelige Æggehvidestoffer, der 

 udfældes og bestemmes særskilt og andre kvælstofholdige StofPer. Man 

 søger at bestemme de virkelig tilstedeværende Mængder af Sukker, 

 Stivelse, Cellulose m. m. i Plantestoffet og stræber saaledes paa alle 

 Punkter at faa virkelig Klarhed over Plantedelenes Sammensætning, 

 men endnu staar der en Del tilbage at ønske i saa Henseende. 



Blandt de i Tabellen S. 131 nævnte Stoffer er det navnlig Grupperne 

 Kulhydrater, Fedtstoffer og Æggehvidestoffer, som har Betydning, da 

 de i den ene eller anden Form tjener til Føde for Dyr og Mennesker. 

 Deres nærmere Fordeling i Plantens Legeme og den Rolle, de spiller 

 under Plantens Vækst, maa siges at høre ind under Plantefysiologiens 

 Omraade og kan ikke omhandles her. 



Askebestanddelene. Ved Forbrænding af Plantedelene bliver der 

 altid en større eller mindre Rest af uorganiske Stoffer tilbage som Aske. 

 Ved Forbrændingen af det organiske Stof gaar ogsaa det i Planten til- 

 stedeværende Kvælstof bort, og forsaavidt som det har været bundet 

 som Ammoniumforbindelse eller som Nitrat, kan man altsaa sige, at 'der 

 ved Indaskningen er lidt et Tab af uorganisk Stof, medens man iøvrigt 

 tør gøre Regning paa, at de andre uorganiske Stoffer findes bevaret i 

 det Mængdeforhold*) om end ikke i de samme kemiske Forbindelser 

 som de, hvor under de fandtes i den levende Plante. Ved at veje Plante- 

 delene før Forbrændingen og bagefter veje Asken faas en kvantitativ 

 Bestemmelse af denne. 



Herved er dog at bemærke, at man maa skælne mellem „Renaske" og 

 „Raaaske". Ved Renaske forstaas de uorganiske Bestanddele, som virkelig har 

 været knyttet til den levende Plante som en Del af Plantens Væv eller opløst 

 i dens Safter, mens Raaaske simpelthen er den hele Askemængde, der efter- 



*) Dette gælder dog kun med et vist Forbehold for Svovl og Fosfors Ved- 

 kommende. Vil man have fuld Sikkerhed for, at disse Stoffer ikke delvis gaar 

 bort ved Forkulningen af det organiske Stof, kan man til Plantedelene sætte Sal- 

 peter og Natriumkarbonat, hvorved en Forflygtigelse af nævnte Stoffer forhindres. 



