|| En 



Planternes Bestanddele 137 



En Hvedeafgrøde, der fx. giver 4000 Kg. Kærne og 7000 Kg. 

 Halm pr. Hektar, indeholder c. 65 Kg. Kali (K2O). Antages Kalimæng- 

 den at hidrøre fra dekomponeret Granit vil den svare til omtrent 1000 

 Kg. Granit eller '/.! N[,-\ forsaavidt al Kali i Graniten blev frigjort. 



En Runkelroeafgrøde, der giver 60000 Kg. Roer og 15000 Kg. 

 Top for Hektar, indeholder i Roerne omtrent 290 Kg. Kali og i Toppen 

 omtrent 70 Kg., ialt 460 Kg., hvad der vil svare til omtrent 2 M.-' de- 

 komponeret Granit. 



Gennem Husdyrene kan der ogsaa indirekte bortføres Stoffer fra 

 Jordbunden. Man har saaledes beregnet, at:^^) 



Et stort Stk. Kvæg indeholder for hvert 500 Kg. levende Vægt 

 0,K.5 Kg. K2O, 9,3 Kg. P2O.-,, 10,4 Kg. CaO. 



Et Svin paa 150 Kg. indeholder 0,^7 Kg. K2O, 1,32 Kg. P2O.-, og 

 l,.<t« Kg. CaO. 



Et Faar paa 50 Kg.: 0,o7 Kg. KaO, 0,.ii Kg. PaO.^, 0,«6 Kg. CaO. 



Hvormeget af disse Stoffer, der vender tilbage til Jorden — hvorfra 

 de er taget — i Form af Gødning, afhænger ganske af Maaden, hvorpaa 

 Landbruget drives paa paagældende Sted. I det moderne Landbrug, hvor 

 meget af de udvundne Produkter sælges, hvad enten det sker i Form 

 af Kornsalg eller Kvægsalg, bortføres der betydelige Mængder af 

 plantenærende Stoffer, som ikke mere vender tilbage. Gennnem Smør- 

 salg mistes derimod næsten intet af de uorganiske Stoffer, da det solgte 

 Produkt er omtrent askefrit (bortset fra tilsat Kogsalt). Ved Roesukker- 

 produktionen, hvor Salgsvaren Sukkeret ogsaa er næsten askefrit, og 

 hvor Toppene nedpløjes eller opfodres, og „Snitterne" opfodres, mister 

 Landbruget dog meget betydelige Kalimængder gennem Roesaften, hvoraf 

 Sukkeret udvindes, med mindre der, efter at Sukkeret for en Del er 

 udvundet, af Saften af Resten fremstilles Melassefoder, og dette gaar 

 tilbage til Roedyrkerne. Ved Opfodring af indkøbte Foderstoffer og Be- 

 nyttelse af Gødningen som Husdyrene derved leverer, tilføres der om- 

 vendt Jorden betydelige Mængder af Plantenæringsstof. Det nærmere 

 om disse Forhold vil blive omtalt i det følgende under „Gødningsstoffer". 



Hvorvidt det er nødvendigt og lønnende at tilbageføre til Jorden 

 ligesaa store Mængder af de uorganiske Plantenæringsstoffer, som der 

 aarligt borttages gennem Afgrøderne, afhænger af flere forskellige For- 

 hold. Tilbagegives der ikke ligesaa meget, som der er taget, drives der 

 Rovdrift, i modsat Tilfælde derimod en mer eller mindre fuldstændig 

 Erstatningsdrift. Rovdrift under Jorddyrkning er at ligne med Mine- 

 drift, hvor Jordens Forraad af Kul eller Malm borttages, saalænge som 

 Udbyttet lønner Arbejdet, hvorefter Minen er værdiløs. Erstatningsdrift 



