Planternes Bestanddele 139 



Kulstof, Ilt, Brint og Kvælstof (eller af Forbindelser af disse Grundstof- 

 fer) end fx. Fefrihydroxyds (Rust) Opstaaen af Jern, Ilt og Brint. Man 

 kan allerede nu fremstille ikke saa faa af de i Planter og Dyr værende 

 organiske Stoffer af deres uorganiske Grundbestanddele, og denne „de 

 organiske Stoffers Synthese" gaar fremad hver Dag med Kemiens 

 stigende Fremskridt. Det kan derfor kun betragtes som et Tidsspørgs- 

 maal, naar man er naaet saa vidt, at det er blevet muligt at fremstille 

 Kulhydrater, Fedt, Æggehvide, Alkaloider osv. ad ren uorganisk Vej. 

 selv om „den gamle Maade" ved Hjælp af Planter og Dyr endnu maaske 

 af økonomiske Grunde i lange Tider bliver den mest farbare Vej til at 

 frembringe disse for Mennesker uundværlige Produkter. 



Det vil dog maaske i denne Sammenhæng ikke være overflødigt at 

 erindre om, at selv om alle de kendte og endnu ukendte organiske 

 Stoffers Synthese lykkes — og at dette ikke er noget uopnaaeligt Frem- 

 tidsmaal maa anses for sikkert — saa er det dog fuldkomment umuligt 

 for Mennesker at fremstille nogensomhelst Plante eller selv den mindste 

 Plantedel, d. v. s. Stofferne i den organiserede Form, hvori de findes i 

 levende Væsener. Om dette gælder fuldt ud Digterens Ord: 



Gik alle Konger frem paa Rad 

 I deres Magt og Vælde, 

 De mægted' ej det mindste Blad 

 At sætte paa en Nælde. 



Planternes Ernæring. I Frøet er der fra Moderplanten medgivet den 

 unge Kimplante en snart større snart mindre Mængde af færdigt dan- 

 nede organiske Stoffer: Stivelse, Fedt og Æggehvide altsaa tilberedt 

 Næringsstof i den mest koncentrerede Form. Disse Stoffer, der i høj 

 Grad maa siges at være letfordærvelige Varer, der meget hurtigt 

 omdannes og ødelægges, naar de udsættes for Luftens og Fugtighedens 

 fri Adgang, kan i Frøene, naar Frøskallen er ubeskadiget, ofte holde 

 sig i aarevis, ja endog i mange Aar'-) uden at lide nogen synderlig 

 Forandring bortset fra den ringe Mængde Stof, der forbrændes ved den 

 hvilende Kims svage Aandedræts -Virksomhed. De fleste Planters Frø 

 fviser en saadan større eller mindre Modstandskraft, saa at Oplagsnæ- 

 ingen i Frøet ikke fordærves eller omsættes, førend den kan tjene til 

 len unge Plantes Ernæring.*) Hvor naar dette sker — d. v.s. hvor lang 



*) Som Eksempler paa det anførte kan forskellige Erfaringer om Plantedeles 

 loldbarhed anføres. „Paddy", det er uafskallet Ris, taaler selv i Tropevarme 



