Planternes Ernæring 141 



Ulejligheden selv at forarbejde til eget Brug, naar de fra Frøet hidrø- 

 rende færdig tillavede Stoffer er forbrugt.*) 



Da den her givne kortfattede Oversigt væsentlig kun drejer sig om de 

 grønne Planters Ernæringsforhold, behøver vi ikke at komme nærmere 

 ind paa, at nogle Planteformer aldrig naar til det Stadium, at de selv tilbereder 

 deres Føde af Raastofferne. De lever af de i andre levende og døde Væsener 

 værende mer eller mindre tilberedte organiske Stoffer og er Snyltere. 



Medens mange Frø i lufttør Tilstand taaler selv temmelig langvarig 

 Afkøling til mange Grader under Frysepunktet uden at tage Skade, maa 

 der som Regel være en vis ikke for lav Varmegrad tilstede, for at Frøet 

 kan spire. Vore Sædarter kan spire ved c. 5", medens Planter som Majs, 

 Tobak og Solsikker kræver noget højere Temperatur, og Agurker og 

 Meloner næppe kan spire under 14". Som gunstigste Spiringstem- 

 peratur for de fleste af Kultuiplanteme angives 20 — 25". Spiringen 

 bliver ogsaa forhindret, naar Varmegraden stiger for højt. Saaledes an- 

 giver Haberlandt, at Sædarterne (Hvede, Rug, Havre, Byg) ikke kan 

 spire, naar Temperaturen gaar over 30 — 37 ", medens Maksimums-Spire- 

 varmegraden for Lupiner, Lucerne, Rødkløver, Boghvede m. m. ligger 

 ved 37 — 44" og for Majs, Hamp, Græskar, Agurker og Meloner er 

 44 — 50". Tallene kan variere noget ikke alene for de forskellige Plan- 

 ter men for forskellige Frø af samme Plante. Frø kan, selv om det ikke 

 spirer, dog taale Ophedning til langt højere Temperaturer (til 100" og 

 derover) end de angivne Maksimum-Spirevarmegrader, naar Frøet er i 

 lufttør Tilstand. I fugtig Tilstand dræbes derimod de fleste Frø ved 

 stærkere Opvarmning (over 70"), naar Varmen faar Tid til at trænge 

 ind i Frøet. 



En Hovedbetingelse for Spiringen er foruden en passende Tempe- 

 ratur Tilstedeværelse af en tilstrækkelig stor Vandmængde. Frøene op- 

 tager herved Vand og svulmer op — kvælder ud — med meget stor 

 Kraft. Som Eksempler paa, hvor meget Vand et lufttørt Frø kan optage, 

 naar det nedsænkes i Vand, kan følgende Angivelser tjener efter R. Hoff- 

 manns Bestemmelser: 



De lufttørre Frø De vandmættede Frø 



indeholdt i "o af Tørstoffet indeholdt i "/o af Tørstoffet 



Hvede l4,o "/o Vand 59,« "/o Vand 



Rug 13,0 - — 71,7 - — 



Ærter 10,2 - — 117,1 - — 



Hestebønner . . . 9,o - — 113,i - — 



*) Det samme gælder Knolde som Kartofler, Log, Udløbere fra Planter, der 

 skilles fra Moderplanten og selv fæster Rod m. fl. 



