Planternes Ernæring 149 



berømte W. Osttvald let omdanne Ammoniak til Salpetersyre. I Fig. 16 

 er gengivet i noget formindsket Maalestok Skitsen af Salpeterdanneren, 

 der beskrives i Ostwald's danske Patentandragende. Gennem Røret a 

 ledes en Blanding af Luft (Ilt) og Ammoniak ind i den som en Gas- 

 retort byggede Beholder b. I Afledningsrøret c er ved d anbragt en 

 Katalysator bestaaende af en Blanding af Platinblik i Strimler og 

 Platinsvamp. Ammoniak og Ilt forbinder sig her til Salpetersyre: 



NHs + 40 = NO3H + H2O. 



Processen foregaar, naar den først er indledet, under stærk Varme- 

 udvikling og Salpetersyredampen træder ud af Afledningsrøret c og kan 

 fortættes eller anvendes paa passende Maade. 



Hvad enten Nitraterne er opstaaet i Jordbunden ved Salpeterbakte- 

 riernes Virksomhed eller ved Kunst tilført Jordbunden, opløses de af 

 Jordvandet og kan gennem Rødderne komme Planten til Nytte. Herved 

 ledes vi ind paa Omtalen af nogle overordentlig vigtige og interessante 

 Spørgsmaal, som skal blive behandlet i det følgende. 



Planters Optagelse af uorganiske Kvælstofforbindelser og 

 de deraf opstaaede organiske kvælstofholdige Stoffer. Som 

 tidligere omtalt havde Francis Home (Smgl. S. 123) allerede i Midten af 

 det 18de Aarhundrede en klar Opfattelse af, at Salpeteret i Jordbunden 

 var et vigtigt Plantenæringsstof „ja selve Hovedaarsagen til Jordbun- 

 dens Frugtbarhed". 



At der heri ikke ligger nogen som helst Mystik skjult, som man i 

 tidligere Tid var tilbøjelig til at antage, viser Home ved at henpege paa 

 nogle Iagttagelser, som en Franskmand Dr. Pietsch har anført i en Af- 

 handling „Pensées sur la generation de nitre". Heri anføres, at det ved 

 „Salpeterplantager" for at faa det størst mulige Udbytte af Salpeter er 

 meget vigtig at vaage over, at alle Planter, der indfinder sig paa Jord- 

 dyngens Overflade, omhyggelig bliver bortluget, da Planterne ligefrem 

 fortærer Salpeteret i Jorddyngens yderste Lag, „ligesom Kvæg, der og- 

 saa bør holdes borte, da de holder meget af at afslikke Salpeteret fra 

 Jordoverfladen". Home kunde dog i Midten af Aarhundredet ikke for- 

 følge Spørgsmaalet nærmere, da Salpetersyrens Sammensætning den 

 Gang ikke var kendt, men først 1 785 blev opdaget af Home's Lands- 

 mand Henry Cavendish. 



Senere hen i den første Halvdel af det 19de Aarhundrede ændrede 

 Anskuelserne sig noget, og nu var det væsentlig Kvælstoffets Brintfor- 



