Planternes Ernæring 151 



(Kali, Natron, Ammoniumilte, Kalk, Magnesia) Salpetersyren er bundet, 

 naar da Basen er en af dem, Planten i det hele taget kan optage. Ni- 

 tratet kan genfindes i Plantens .Cellesaft, der ofte indeholder ikke ube- 

 tydelige Mængder Salpeter i Opløsning, adskilligt mere end det er 

 tænkeligt, at Planten kan forbruge til Dannelsen af Proteinstof i en 

 rimelig Fremtid. I nedenstaaende Tabel er væsentlig efter Bertheloi an- 

 ført Indholdet af Salpetersyre (N2O0) i Procent i Plantens Tørstof. Alle 

 Planterne maa antages at have været i fuld Groning under gunstige 

 Omstændigheder. 



NaOs % i Tørstoffet 



Følfod 7,88 



Tidsel*) 5,55 



Runkelroe. Roerne 3,i3 



Runkelroe, Bladene l,6o 



Kartofler, Knolde 2,84 



Kartofler, Top 0,82 



Hvedeplante 0,27 



Majs 0,55 



Blommetræ, unge Skud 0,oot! 



Pæretræ, unge Skud 0,oo8 



Skovfyr, unge Skud 0,oii 



Padderokke **) 0,oi9 



Ørnebregne 0,oi6 



Grenmos 0,oo3 



De forskellige Plantearter indeholder altsaa højst vekslende Mæng- 

 der Salpeter, og der kan ligeledes være meget Forskel paa samme 

 Plantearts ja paa samme Individs Salpetersyreindhold under forskellige 

 Omstændigheder, efter som Planten svømmer i Overflod af kvælstof- 

 holdig Næring eller lider „Kvælstofhunger". Disse Forhold kan paa for- 

 skellig Maade give sig til Kende ogsaa i Planternes Ydre, hvad vi dog 

 ikke skal komme nærmere ind paa her. 



Erfaringen har godtgjort, at saa godt som alle grønne Landplanter 

 trives meget vel og producerer de for paagældende Plantearter karak- 

 teristiske kvælstofholdige organiske Stoffer, naar der tilføres dem uor- 

 ganisk kvælstof holdig Næring i Form af Nitrat eller andre Salte, 

 der i Jordbunden kan omdannes til Nitrat paa tidligere omtalt Maade 

 (Smig. S. 89). Dyrkningsforsøg med Planter i Vandkultur viser, at og- 

 saa Nitriter i mange Tilfælde kan benyttes med ligesaa god Virkning 



*) Carduus c rispus Kruset Tidsel. 

 **) Equisetum Telmateja Elfenbenspadderokke. 



