Planternes Ernæring 157 



En Flerhed af Forskere anser det altsaa for bevist, at de grønne 

 Planter ikke ved Fotosyntese kan assimilere frit Kvælstof. Derimod 

 antages det, at forskellige lavere Planter særligt Bakterier og maaske 

 visse Svampe ved Kemisyntese er i Stand til at binde frit Kvælstof 

 og indbygge det organiske Kvælstofforbindelser af æggehvideagtig Be- 

 skaffenhed.*) Man mener ved Dyrkningsforsøg i Renkultur af saadanne 

 Organismer — navnlig af visse kvælstofsamlende fritlevende Bakterier 

 — kvantitativt at kunne paavise Tilvækst i Mængden af organisk bun- 

 det Kvælstof i Kulturvæsken, naar Bakterierne er forsynet med en 

 passende Opløsning af et Kulhydrat (eller andet lignende Stof) samt de 

 nødvendige Askebestanddele. Ved Fortæring af Kulhydratet bliver der 

 altsaa efter dette paa lignende Maade som omtalt S. 148 af Bakterierne 

 vundet kemisk Energi nok til at assimilere det fri Kvælstof. Naar der 

 i Jordbunden findes fritlevende kvælstofsamlende Bakterier, vilde der 

 ved deres Virksomhed kunne ophobes kvælstofholdigt organisk Stof, 

 som efter Organismernes Død paa samme Maade som andre lignende 

 Stoffer kan komme de højere Planter tilgode, efterat Kvælstofforbindel- 

 serne er omdannet til Ammoniak og Salpetersyre. Det fremtræder derfor 

 altid som en Mulighed, efterat man paa passende Maade har fremmet 

 disse Bakteriers Vækst i Jordbunden, at man vilde være i Stand til i 

 selve Jordbunden at tilvejebringe noget af den for Landbrugsplanterne 

 saa nødvendige kvælstofholdige Næring. Noget Resultat af Betydning 

 for Praksis kan der dog i saa Henseende ikke siges at være naaet trods 

 de mange med store Forventninger udførte Forsøg med Udsaaning af 

 Kulturer af „kvælstofsamlende" Bakterier. Derimod er der andre For- 

 hold i nær Berøring med disse Spørgsmaal som tildrager sig Opmærk- 

 somheden, 



Nogle Forskere tilskriver saaledes Virkningen af de omtalte frit- 

 levende kvælstofsamlende Bakterier visse Kendsgerninger man har 

 iagttaget i Naturen, men andre søger dog at forklare dem paa anden Vis. 

 Her kan anføres nogle typiske Eksempler: 



I. En Skov, der er opvokset paa selv meget kvælstoffattig Jordbund, 

 vil, naar den under naturlige Forhold overlades til sig selv, saa at Sko- 

 vens Affaldsprodukter faar Lov til at blive til Muld paa tidligere be- 

 skrevne Maade, i Tidens Løb i høj Grad forbedre Jordbunden, 

 navnlig ved at Mængden af Kvælstofforbindelser i Jordsmonnet tiltager.**) 



*) Her skal ikke kommes nærmere ind paa, hvorvidt de af lavere Planter 

 producerede kvælstofholdige Stoffer virkelig er Æggehvidestof eller visse andre 

 nærstaaende Stoffer. 



**) Hermed er det dog ikke sagt, at der ikke ogsaa ved Skovvæksten sker en 

 Berigelse af Jordbunden, hvad de andre (opløselige) Plantenæringsstoffer angaar. 



