Planternes Ernæring 159 



stof for disse Skove. I en eller anden Form maa der blive til- 



liført Jordbunden Kvælstof fra Atmosfæren." 



IP II. Som et andet Eksempel paa lignende Forhold kan nævnes Lyng- 

 væksten og Lyngskjolden paa de danske Hedeflader og tilsva- 

 rende Strækninger i Udlandet. Hedefladernes Jordbund bestaar af Sand 

 og Grus, som uden mindste Tvivl oprindelig, da Istidens Smeltevands- 

 strømme afleverede deres Værk og andre Naturkræfter tog fat, var 

 fuldstændig blottet baade for opløselige og uopløselige Kvælstofforbin- 

 delser. Sand- og Gruslagenes Absorptionsevne for de uorganiske Kvæl- 

 stofforbindelser, som Regnen kunde medføre, er forsvindende ringe, og 

 Udvaskningen af Lagene overordentlig stor og gentaget gennem Aar- 

 tusinder. Ikke desto mindre ser vi, at Lyngvæksten har været i Stand 

 til at danne en Lyngskjold med et Kvælstofindhold (i organisk bundet 

 Form) efter C. F. A. Tuxen af omkring 2 pro mille og andre Steder vist- 

 nok kan være betydelig mere. Antages Lyngskjoldens Vægtfylde at være 

 1,*) og dens Tykkelse c. 20 Cm., herunder ogsaa indbefattet den vok- 

 sende Lyng i tænkt komprimeret Tilstand, findes der paa en Hektare 

 2000 M.=' organisk Stof eller 2000000 Kg. Heraf er de 4000 Kg. Kvæl- 

 stof i organisk bundet Form. Selv om man kun vil regne ^ i eller kun 

 ^ 4 af den antagne Mængde organisk Stof for Hektare, ser man, at det 

 bliver meget betydelige Mængder bundet Kvælstof, der er opstaaet ved 

 Lyngens Vækst, eller i hvert Fald medens Lyngen har vokset. 



III. Ved Rothamsted i England er der udført mange Forsøg i det 

 store med vedvarende Græsmarker. Gennem mangfoldige med den 

 yderste Omhu gennemførte Analyser og Undersøgelser kunde der her- 

 ved i Detaljer gøres Rede for, hvormeget Kvælstof der som Nitrat og 

 Ammoniumsalt blev tilført Jordbunden gennem Regnvandet, og hvor 

 meget der blev bortført gennem Drænvandet. Ved disse stort an- 

 lagte, gennem Aarrækker fortsatte Forsøg viste det sig, at Jordbunden 

 gennem Græsvækten, eller i alt Fald medens Græsset voksede, var 

 blevet betydelig rigere paa Kvælstofforbindelser, selv om Grønsværet 

 var sammensat af Græsarter og ikke indeholdt Bælgplanter i nævne- 

 værdig Mængde. 



Gennem disse fra helt forskellige Omraader hentede Grupper af 

 Eksempler ser man altsaa, at et Plantesamfund, det være nu en Skov 

 af meget forskellige Træarter rundt om i Verden, eller Lyngen paa 

 Jyllands Heder, eller de perennerende Græsser paa en engelsk Græs- 

 mark, har Evne til at berige Jordbunden med Kvælstofforbindelser. At 



*l Den er sikkert noget større, da Lyngtørv er tilbøjelig til at synke i Vand, 

 men paa den anden Side indeholder Lyngskjolden ofte en Del uorganisk Mate- 

 riale: Sand og Grus. 



