162 Planterne og Jordbunden 



omfattende Oplysninger. Gevinst- og Tabskonto kan i saa Henseende 

 ikke opgøres, men man ved ganske vist, at Brakning frembringer et 

 meget stort Tab ved Udvaskning af Nitrater.*) Man er derfor nødt til 

 at henvende sin Opmærksomhed paa Forsøg i mindre Stil. De forskel- 

 lige Forsøg med kvælstofsamlende Bakterier i Renkultur skal vi af tid- 

 ligere berørte Grunde ikke komme nærmere ind paa. Forholdene, hvor- 

 under Bakterierne er dyrket, er meget afvigende fra de Betingelser, 

 hvorunder de lever i en Brakmark, og i alt Fald adskillige af de hidtil 

 anførte Analyser, der skulde vise en Kvælstoftiltagen under Forsøgene, 

 tillader andre Fortolkninger. Derimod bør fremdrages følgende Forsøg, 

 som paa Grund af de mærkelige Resultater, der opnaaedes, og den ud- 

 mærkede Videnskabsmand, der udførte dem, bør omtales lidt mere i 

 Detaljer. Den berømte franske Kemiker M. P. E. Berihelot har i Slut- 

 ningen af forrige Aarhundrede (1899) offentliggjort en lang Række For- 

 søg, som han har udført over Kvælstof binding paa forskellige Maader.**-) 

 I Modsætning til de fleste andre af den Art Forsøg, hvor de analytiske 

 Data er lidet tillidvækkende fra et kemisk Synspunkt, er B.'s Forsøg 

 i saa Henseende bedre hævet over Kritik. Nogle af hans Forsøgsresul- 

 tater kan anføres til Oplysning, de blev udført ved den af Berthelot 

 ledede og med alle tænkelige Midler udstyrede Forsøgsstation ved 

 Meudon (Seine-et-Oise) i Frankrig. Forsøgene blev udført med forskel- 

 lige Jordarter, der blev anbragt i store Urtepotter og henstod et halvt 

 til et helt Aar under forskellige Omstændigheder. Jordens Kvælstofind- 

 hold blev bestemt før og efter Forsøget. 



I Forsøgsrækkerne blev anvendt følgende Jordarter: 



I. Gult leret Sand, der er fattigt paa organisk Stof og Kvælstofforbindel- 

 ser, men indeholder nogle faa Procent Calciumkarbonat. 



II. En anden Prøve af samme Sand. 



III. Kaolin bestemt til Porcelænsfabriken i Sévres, hvis Direktør overgav 

 B. 100 Kg. i slemmet men ikke fint knust Tilstand. Efter Analyser foretaget i 

 Sévres indeholdt Kaolinen 4,s— 4,« "o Kali. 



IV. En anden Kaolinprøve, som indeholdt G^o Kali. Denne Kaolin var 

 vanskelig at tørre, klumpede sig sammen i smaa Kugler og besværliggjorde 

 derved Analyserne. 



Af disse Jordprøver blev der udtaget 50—60 Kg., som blev anbragt i store 

 glasserede Stentøjskrukker med Hul i Bunden. Jordlaget f>'ldte Potterne omtrent 

 til 45 Cm. Højde. De blev anbragt i et rent og tørt Rum under Glastag og blev 

 dækket med Laag, saa at der ikke kunde falde Støv paa dem, men saaledes at 



*) Blandt de mange Angivelser af Kvælstoftabet under Brak, kan anføres 

 Bestemmelser udført i 1895 af den franske Agrikulturkemiker Dehérain. Han 

 fandt, at der i Løbet af et Aar i 4 forskellige Forsøg bortgik som Nitrater i Dræn- 

 vandet en Kvælstofmængde af 84 — 144 Kg. pr. Hektare, medens der gennem 

 Regnen kun modtoges 5—7 Kg. som Nitrat og Ammoniumsalt. 



