Vanding 187 



mindre være udsat for det Tab og de skadelige Følger, som tørre 

 Aaringer medbringe, og Landet i det Heele vilde derved erholde en 

 Tilvækst af Frugtbarhed og Rigdom, som er uberegnelig . . . Forsøg, som 

 er anstillede i Engelland, have vist, at Hedelyngen (en Plante, som vore 

 jyske og holstenske Heder desværre alt for rigelig ere forsynede med 

 og som med hvert Aar giør den ufrugtbare Jord, paa hvilken den be- 

 findes, endnu ufrugtbarere) kan aldeles udrydes, og tilsidst overlade det 

 Sted, som den indtager, til nyttige Græsarter, blot ved det at Jorden, 

 hvor den befindes, sættes under Vand." ^•'') 



I Danmark vandes dog ingen Steder Agerjorden og det kan næppe 

 nok siges i nyere Tid at være taget under alvorlig Overvejelse, hvor- 

 vidt det kan lade sig gøre. Men i vort sydlige Naboland har Vanding 

 ogsaa af Højjorden efter amerikansk Mønster i de senere Aar gentagne 

 Gange været paa Tale, dels ved at benytte Vand fra Floder og Søer, 

 dels Vand fra borede eller gravede Brønde. Nogen praktisk Følge er 

 der dog formentlig endnu ikke kommet frem af de forskellige Planer. 

 At det engang i Fremtiden vil blive udført, er der ingen Tvivl om. Det 

 vilde være af den allerstørste Betydning for at sikre Maksimum af Ud- 

 bytte af Jorden, hvis der kunde vandes paa vore Sæde-, Roe- og Græs- 

 marker, naar Tørken indtræffer under Voksetiden. I saa Henseende 

 behøver blot at henvises til det S. 20 efter Tuxen anførte Eksempel, 

 hvori vises, at Udbyttet af et Stykke kunstgødet Mark det ene Aar kun 

 var 3,i Fold, da Regnmængden i Voksemaanederne var 17 Mm., men 

 det næste Aar 22 Fold, da Regnmængden var 158 Mm. Endnu er det 

 vistnok næppe økonomisk muligt at vande Agerjorden i Danmark, da 

 den nødvendige Maskinkraft til at pumpe Vandet op fra Grundvandet 

 eller fra de Søer eller Aaer, hvor man nu vilde hente det, bliver for 

 dyr. Men naar elektrisk Drivkraft engang bliver billig nok, vil Spørgs- 

 maalet om Vanding af Agermarken i Danmark utvivlsomt blive løst. 



Afvanding. Medens som nævnt Vanding af Agerjorden hører til de 

 ikke iværksatte og maaske endnu ikke iværksættelige Jordforbedrings- 

 midler her i Danmark, har Afvanding spillet en stor Rolle. I tidligere 

 Tid var Danmark langt vandrigere end nu, Aaernes Vandføring var gen- 

 nemgaaende større, og Landet var opfyldt med Søer og Sumpe, hvis 

 Plads nu kun kan paavises ved Geologiens Hjælp. Selve Vandoverfladen 

 i de endnu eksisterende Søer var betydelig større end nu, saa at der 

 over hele Danmark er foregaaet en stærk Formindskelse af Vandbe- 

 holdningen i Landet. Ad naturiig Vej er der lige siden Istidens Slutning 

 foregaaet en Afvanding, dels ved at Vandbeholderne er blevet fyldt op 

 med nedslemmet Materiale eller er groet ti 1 med Vandplanter (se Afsnittet 



