Gødningsstoffer 



201 



nævnt, allerede i Oldtiden klar paa Nytten af at anvende Gødning. 

 Hertil blev i Hovedsagen ligesom nu anvendt Husdyrenes Ekskremen- 

 ter mer eller mindre blandet med Planteaffald, men desuden adskillige 

 andre Stoffer. Det maa overlades til andre at give en historisk Over- 

 sigt over Staldgødningens og de menneskelige Fækaliers Tilberedelse, 

 Opbevaring og Anvendelse som Gødning hos de forskellige agerdyrkende 

 Folkeslag ned gennem Tiderne. Dette Emne danner et interessant og 

 vigtigt Afsnit af Agerdyrkningens Historie og derigennem af Kultur- 

 historien, men det er altfor omfattende til at behandles ved denne 

 Lejlighed. Vi maa her indskrænke os til at betragte Gødningens Sam- 

 mensætning fra Synspunktet: Erstatningsmiddel for de fra Jordbun- 

 den ved Planteavlen borttagne Stoffer. 



Sammensætningen af Husdyrenes Ekskrementer veksler meget med 

 Føden, som Dyrene indtager. Vand udgør dog altid en ret stor Mængde 

 ikke alene af de flydende men ogsaa af de faste Produkter. Selv Faare- 

 ekskrementer indeholder i frisk Tilstand over 60 ^* o Vand. I Middeltal 

 indeholder Kogødning i frisk Tilstand (efter A. Mayer): 



De faste 

 Ekskrementer 



Vand 83,5 % 



Organiske og \ 

 flygtige Stoffer ) 



Askebestanddele 



14,6 



Urinen 

 93,8 «/o 



3,:^ - 



3,0 - 



Ekskrementer og 

 Urin tilsammen 



86,8 »/o 



Heri Kvælstof 

 = 0,4 " o 

 Heri Fosfor- 

 syre = 0.13 " o 

 Kali = O,.; " .. 



11,0 - 



9 ^ 



Tørstoffet i Ekskrementerne og Urinen tilsammen indeholder: 



Kvælstof . 

 Fosforsyre 

 Kali 



= 3,0 % 



= 1,0 - 

 = 4,6 - 



I Reglen bliver Udtømmelserne blandet med Strøelse af forskellig 

 Art og en ret betydelig Del af Kvælstoffet kan gaa tabt ved Gæring og 

 Udluftning af Gødningen under Opbevaringen. Det rette Forhold mel- 

 lem Strøelse og Ekskrementer, og den rette Maade at opbevare Gød- 

 ningen paa, ligeledes Anvendelsesmaaden og Tiden, naar den skal an- 

 vendes, spiller en meget stor Rolle i Landbrugets Økonomi men kan 

 dog ikke nærmere omtales her. Heller ikke er alle de dyrkede Planter 

 lige gode „Betalere" for Staldgødningen; som anført S. 174 lønner det 

 sig navnlig at anvende den særligt til Rodfrugterne. Ogsaa disse For- 



