Kunstgødning 



207 



1. Ved forud at dyrke „ kvælstofsamlende " Planter (smig. S. 167) og 

 nedpløje dem som Grøngødning. 



2. Som dyriske Affaldsstoffer delvis blandet med Planteaffald, Stald- 

 gødning, Fækalier, Guano, kvælstofholdigt Benmel, Blodmel, Horn- 

 mel, Uldaffald m. m. 



3. Som naturligt forekommende Kvælstofforbindelser. 



4. Som Kvælstofforbindelser udvundet ved tekniske Fremgangsmaader. 



Jordbundens Berigelse ved at dyrke kvælstofsamlende Planter kan 

 ikke forøges ud over en vis lav Grænse bl. a. paa Grund af Sædskiftet. 



hig. 21. balpeterorken, Chile. 

 I Baggrunden et Salpeterværk (Efter Sempei & Michels). 



Af dyriske Affaldsstoffer er Staldgødningen langt den vigtigste og kun 

 i Omegnen af Byer, hvor W. C.- Systemet ikke er gennemført, spiller de 

 menneskelige Fækalier endnu nogen Rolle som Gødningsmiddel. Guano, 

 kvælstofholdigt Benmel og de andre nævnte Stoffer bruges saa godt 

 som ikke mere i Agerbruget i Danmark men vel i ringe Maalestok af 

 og til i Gartnerierne. 



Det vil derfor væsentlig være Kvælstofforbindelser af de to sidste 

 (3 — 4) Oprindelser, som kan siges at være de, Landbruget maa søge 

 hen til, naar Mængden af Staldgødning ikke slaar til, eller som man 

 vil være henvist til, naar Landbruget gaar over til Driftsformer, hvor 

 Kvægavlen ikke mere spiller Hovedrollen. 



I Naturen forekommer kun faa organiske Kvælstofforbindelser og 

 kun en eneste. Chilisalpeter, har Betydning som Gødningsstof, men 

 dette ogsaa i saa høj Grad, at der for Tiden indføres for c. 4 Mill. Kr. 

 aarligt her i Danmark alene til Agerbruget. Det vil derfor være nød- 



