Henvisninger og Anmærkninger 223 



1869. Heri findes ogsaa Fortegnelsen over andre Skrifter, hvori F. 

 har omtalt Marskdsnnelsen. 



E. R. Grove: „Naturen paa Slesvigs Vestkyst". Tidsskrift f. popu- 

 lære Fremst. af Naturv., Kbhvn. 1857. 



A. Reventlow : „Om Marskdannelsen paa Vestkysten af Slesvig 

 og om Midlerne til dens Fremme". Kbhvn. 1863. 



E. Warming: „Fra Vesterhavskystens Marskegne". Vid. Medd. f. 

 d. naturh. Foren, i Kbhvn. for 1890, Kbhvn. 1891, S. 206 o. f[. 



E. Warming: „Bidrag til Vadernes, Sandenes og Marskens Natur- 

 historie". Kgl. d. Vid. Selsk. Skrifter, 7. R., Naturv.-math. Afh. II. 1. 

 Kbhvn. 1904. Heri en Mængde yderligere Litteraturangivelser. 



E. Warming: „Dansk Plantevækst", Strandvegetationen. Køben- 

 havn 1906. 



A. Mentz: „Marsken ved Ribe". Hedeselsk. Tidsskr. 1906. 



Kr. Thomsen: „Om Marsken ved Ribe". Hedeselsk. Tidsskr. 1907. 

 *) S. H. A. Rambusch: „Studier over Ringkjøbing Fjord". Under Med- 

 virkning af N. Hartz, Th. Mortensen, A. Mentz, Kbhvn. 1900. 

 105: '"■') C. Wesenberg-Lund: i den under '"'') anf. Afh. af E. Warming fra 1904. 

 112: "") /. Mischtchersky : ,Journ. d. russ. phys. chem. Gesellschaft", 1883. 



Efter ,Jahresb. d. Agrikulturchemie", 1883, S. 13. 

 114: "*') H. Stremme: „Ober Kaolinbildung". Zeitschrift fur praktische Geo- 



logie, 16.Jahrg., Beriin 1908, S. 122 — 129. Smstds. 1908, S. 353. 

 116:**) Paa Dansk findes en historisk Fremstilling ledsaget af mange op- 

 lysende Bemærkninger i: 



R. Pedersen: „Forelæsninger over Plantefysiologi", I. Planternes 

 Næringsstoffer. Historisk Indledning, Kbhvn. 1883. 



Efter Forfatterens Mening gaas der dog i ovennævnte fortjents- 

 fulde Værk noget for stærkt og næppe heh retfærdigt frem mod de 

 gamle Forskere. Saaledes kan fx. Aristoteles' Anskuelser om Jord 

 som Plantenæring og J. B. v. Helmonfs paa gode Forsøg støttede 

 Teori om Vandets Betydning i samme Henseende næppe siges at 

 være fejlagtige efter de datidige Erfaringer. Og skønt det udsiges om 

 Justus V. Liebig: „At der næppe er nogen, som i dette Aarhundrede 

 har haft større Indflydelse paa Læren om Planternes Ernæring", dra- 

 ges der dog meget skarpt frem mod de midlertidige Standpunkter. 

 Liebig indtog under sit kæmpemæssige Arbejdes Gang. løvrigt er 

 R. Pedersen's Værk blevet benyttet af mange, der ikke altid har næv- 

 net deres Kilde. Jeg har brugt det paa flere Steder under den kort- 

 fattede historiske Oversigt, der er givet S. 1 17 o. fig. Det støtter sig iøvrigt 

 øjensynligt stærkt paa Hermann Kopp's bekendte „Geschichte d. 

 Chemie". Saaledes er det S. 119 gengivne Stykke om v. Helmont 

 utvivlsomt oversat efter Kopp's Gengivelse af v. H.'s latinske Tekst, 

 uden at det dog er angivet. 



Blandt den uhyre udenlandske Litteratur om Planternes Er- 

 næring findes en Mængde Værker og Tidsskriftartikler, der ogsaa 

 berører Sagens historiske Side, saa at det er vanskeligt med Rette 

 at fremhæve enkelte blandt den store Vrimmel. Let tilgængelige 

 historiske Oplysninger om de ældre Anskuelser før Justus v. Liebig 

 findes i: 



