6 Mindeskrift for J. Steenstrup. I. 



Universitetet, 28. Novbr. 1845. Først næste Aar, i April 1846 flyttede han til Kø- 

 benhavn og tiltraadte sin nye Virksomhed. 



Det var travle Aar, der nu fulgte for den evnerige og virkelystne Professor. 

 Til Arbejdet som Universitetslærer og som Bestyrer og Reorganisator af Universi- 

 tetsmuseet kom snart det som Medlem af Direktionen for det Kongelige Museum, 

 og dermed begyndte aarelange Forhandlinger om Sammensmeltningen af Museerne 

 og deres Henlæggelse under Universitetet — og de personlige Rivninger, som siden 

 forbitrede hans Liv saa meget. Samtidig meldte sig en Fylde af nye videnskabe- 

 lige Opgaver, som lokkede hans Evne og Lyst til at løse Gaader og til at prøve 

 hans Skarpsindighed og Kombinationsevne. Dertil kom de Krav, som stilledes af 

 Videnskabernes Selskab, hvoraf han var bleven Medlem allerede 1841, kun 29 Aar gammel, 

 hans Deltagelse i de skandinaviske og andre Naturforskermøder og i denne Forenings Liv. 



Her dukker hans Navn atter op, efter 6 Aars Fraværelse, i Februar 1847. Men 

 først paa Generalforsamlingen i 1849 valgtes han igen til Medlem af Direktionen 

 (som fra nu af kaldes Bestyrelsen), denne Gang sammen med Forchhammer og 

 Liebmann. Denne Generalforsamling blev ogsaa i andre Henseender betydningsfuld 

 for Foreningens Fremtid. Det var paa den, at den yngre Reinhardt fremsatte et 

 Forslag om at udgive de videnskabelige Meddelelser, som fremkom paa Møderne. 

 Bestyrelsen optog dette Forslag, som Stp. støttede varmt, og efter to senere For- 

 handlinger vedtoges det definitivt. Det var den før berørte økonomiske Opgang, 

 som Afhændelsen af Museet medførte, der nu tillod, at man kunde anvende den 

 beskedne Sum af 100 Rbd. aarlig til Udgivelsen. Først i 1860 fik Steenstrup ud- 

 virket et Tilskud fra Staten af 150 Rbdl. og i 3 Aar det samme Beløb fra Viden- 

 skabernes Selskab ; da det sidste faldt bort, blev Statsbidraget forhøjet, og senere 

 skete gentagne Gange Forhøjelser — men derpaa skal jeg ikke her gaa ind. I Ud- 

 givelsen tog Stp. personlig Del i 14 Aar (til 1865) ; derefter overgik Redaktionen 

 til Andre. Hans egne Bidrag til »Meddelelserne« er ikke mindre end 25 zoologiske Af- 

 handlinger (1/4 — Vs ^f hans samlede zoologiske Produktion). De fleste er korte — 

 som Flertallet af hans Afhandlinger overhovedet er ; men naar vort Tidsskrift, trods sit 

 beskedne Udstyr og sit danske Sprog, strax vandt Anerkendelse i den videnskabe- 

 lige Verden, har han en stor Del af Æren derfor. For blot at nævne enkelte Bidrag, 

 erkendes hans Afhandling om Gejrfuglen (1855) af Newton og Symington Grieve 

 for Grundvolden for de senere Arbejder om dette Emne, og Afhandlingen om Mærker 

 paa Knogler af Opholdet i Fuglemaver (1877) hører til dem, der har haft og vil be- 

 vare Betydning for den forhistoriske Arkæologi. 



Ligefra 1849 til 1886 var Stp. uafbrudt Medlem af Bestyrelsen, efter Forch- 

 hammers Død i 1865 som dennes Formand. Den sidste Generalforsamling, hvori 

 han personhg tog Del var 1885; paa den næste var han hindret ved Sygdom. Johnstrup 



