Japbtus Steenstrup: Et hidtil utrykt Arbejde vedrorende Tørvemoser. 



19 



hvert Punkt flere Gange, i nogle Favnes Afstand fra hinanden, men det viste sig altid 

 at være den almindelige Mosebund, jeg havde truffet. 



Fra den sydlige Side af Mosen, fra Biersted, hvor vi allerede have seet, at Tørven 

 var dyb og var Sphagnummasse ligetil Bunden, foretoges en lignende Undersøgelse med 

 Boret, a var omtrent 100 Alen fra Randen. 



Det Boer, jeg den Dag brugte var kun lidet over 6 Alne langt, hvorfor jeg ikke altid 

 fik noget af selve Underlaget med op, men derimod medbragte Boret stedse noget af 

 en dyndblandet Tørvejord, som jeg fra Tørvegrøfterne og Boringerne nærmest Lan- 

 dingen let kunde erkjende for den underste Tørv. 



Sammenstille vi nu disse Dybdeforhold med hvad vi have sluttet os til om Over- 

 fladens Hvælvning, hvilken jeg efter en bestemt Iagttagelse nær Landingen (ve<l Tofte- 

 gaarden) har seet at kunne beløbe sig til 2V2Alne paa 100 Alnes Længde, saa frtmigaacr 

 det som ganske sikkert, at Vildmosen hviler paa en Bakke, rigtignok kun en svagt 

 hvælvet Bakke, og deraf forklares det da let at Vandet har Afløb fra Vildmosen til 

 alle Sider, ligesom ogsaa dette Forhold staaer i nøie Forbindelse med Ryaaes nassten 

 ^4 cirkelformige Lob om Vildmosen. Et Gjennemsnit af Mosen fra Biersted til Hammel- 

 itiosegaarden, elier omtrent fra N. til S., vil da have folgende Udseende. 



Vil<iiuoh»'n vil da efU^r (h'im«' Bygning hv«rk»u lioif lil dv iiiegt4 dybe eller de uop- 

 skjærligf Tørvemoser, og en ikke vanskelig Beregning af den ene (eller de 2) Bagetorv« 

 Brændeværdie ligesom af den løsere Mostorvs, vil give os Vildmosen« Kqvivalenl i B»gi»- 

 eller Elleskov. 



8* 



