22 Mindeskrift for J. Steenstrup. III. 



aarligen faaer, deels fordi Nabosognene havde naturlig Mangel paa Tørv, deels fordi de 

 ved en alt for rask Behandling ere komne i Tørvemangel, og i begge Tilfælde maae tage 

 deres Tilflugt til Vildmosen, vil dog den Forøgelse, som Forbrugernes Antal i de til Tørv- 

 skjær i Vildmosen oprindeligen berettigede Sogne bekomme, ingenlunde bhve ubetydelig, 

 da de nærliggende Heder og frugtbare Enges Opdyrkelse og Udstykning vil være Folke- 

 formerelsen overmaade gunstig. Med Forbrugernes Antal pleie ogsaa Forbrugets Stør- 

 relse for hver Enkelt at ville tiltage; og med en stigende Kultur og Fordringer paa større 

 Bequemmeligheder følger fornemligen et stigende Forbrug af Ildebrændsel; inden faa 

 Decennier vilde, efter de senere Aartieres fremskridende Forhold, vist nok Forbrugernes 

 Antal være steget til det Doppelte; og hvad Forbrugets Tiltagen angaaer, saa kan man 

 allerede i de respektive Lodder se den Forskjæl, som et Par i de senere Aar nær Vild- 

 mosen anlagte Teglværker gjøre i Tørveskjæret. Ville disse Progressioner være rigtige, 

 anseer jeg ikke Vildmosen for at kunne svare til et saadant Forbrug i mere end 4 Aar- 

 hundreder; og det maatte vist nok ansees for et godt Tidernes Tegn, om til den Tid Vild- 

 mosen ikke var mere. 



Den mindre Vildmose 



maa vel i Størrelse vige noget for den foregaaende »Store Vildmose«, men med Hensyn 

 til interessante Forhold ved dens Dannelse i Tiden og Rummet staaer den ved Siden 

 af om ikke langt over denne, og med Hensyn til sin Vigtighed for den nærmeste Omegn 

 og derved for hele Landet turde den maaskee have en ligesaa stor om ikke større Betydning. 

 I en betydelig Lavstrækning, som i en Bredde af 2 Miil omtrent gaaer langs med 

 Kattegattet ligefra Liimfjordens Udløb indtil Hurup, altsaa i en Længde af 3 Miil, ligger 

 denne Vildmose, der ligesom en Deel af dens nærmere Omgivelser er dækket med en 

 tæt Hedevegetation, idet mindste paa mangfoldige Punkter; uagtet de øvrige hedeklædte 

 Strækninger oftere ere sammenhængende med Vildmosen, indbefattes de dog ikke under 

 dette Navn, som aliene bruges om den gyngende Høimose eller Sphagnum-Mose, der 

 indtager den sydligere Deel af Lavstrækningen, den Deel nemlig, der ligesom en dyb og 

 breed Vig gaaer ind imellem og omsluttes af de høiere Bakkestrækninger ved Kongslev, 

 Kongstedlund, Dragsgaard, Lillebrøndum og Tofte, og kun fra Kattegattet er adskilt 

 ved en mod Syden bredere og temmeUgt lav mod Norden derimod meget smal og temme- 

 ligt høi Sandstrækning. Paa den nordlige Deel af denne Sandstrækning ligger de høie 

 saakaldte Mulbjerge eller Dokkedalsbakker, der ere Botanikerne nok som bekj endte 

 formedelst deres noget eindommelige Vegetation. I mod Nord og i Særdeleshed i mod 

 N. V. er Vildmosen begrændset af andre Mosepartier, hvilke vi siden ved Sumpmoserne 

 ville komme til at omtale, og hvis Hedeklædning vi allerede have berørt; de højere Bakker, 

 som begrænse Mosen mod V., S. og S. 0. staae alle med temmehg bratte Skrænter 

 Ugeved Mosen, og have i Grunden formodenlig fast Skrivekridt. 



