24 Mindeskrift for J. Steenstrup. III. 



en saa tarvelig og ensformig Vegetation — der kun hidlokker et enkelt levende Væsen 

 og allermindst, som Almuen ofte høres forsikkre, er det rette Hjem for større og mindre 

 Vildt (Raadyr, Hjorte, Harer, Urhøns, hvoraf kun de sidste i Tuerne vilde finde Læ, 

 og i Bærrene Føde, hvorfor der virkeligen ogsaa findes enkelte Flokke af dem) — fort- 

 sætter man nu sin Vandring omtrent en halv Miil, men er da nærved den modsatte, øst- 

 lige Landbred og Tuerne begynde igjen at vise sig omtrent under de samme Forhold, 

 som ved den vestlige, kun forekom det mig at denne hele Side var af en lidt tørrere Natur; 

 selve Tuerne ere fastere og mindre høie; Lyngen er frodigere og stærkere, og Tranebær- 

 buskenes traaddannede og sammenslyngende Stængler dannede et forbausende tæt og 

 stærkt Fildt især paa Bredderne af Toftesøen, et af de mærkværdige Huller i Tørvmassen, 

 hvoraf der gives flere i den østlige og sydlige Deel af Mosen; en af disse smaaSøer var om- 

 trent 20 — 30 Skridt lang og bevoxet med den hvide Aakande (Nymphæa alba), hvis 

 Blade var rigeligen oversaaede med Planorbis albus og Planorbis complanatus (den sammen- 

 trykte og den hvide Skivesnegl); men for Fisk, sagde man mig, at Vandet var utaale- 

 ligt, hvilket er rimeligt, da det var temmeligt plumret. 



Søer af selvsamme Beskaffenhed have ogsaa forhen de Strækninger været, som nu 

 udgjøre Vildmosegaardens eneste Marker og Enge. For 80 Aar siden lod nemlig den 

 forrige Ejer af Lindenborg 4 Søer udtørre ved betydelige Kanaler, hvoraf den ene for- 

 bandt Kattegattet med den nærmestliggende og største Søe, Møllesøen, som derved blev 

 saa tør, at en stor Gaard, den ovennævnte Vildmosegaard, kunne bygges derpaa; denne 

 Kanal fortsattes senere til Birkesøen og igjennem denne til den mindre Toftesøe; en 

 anden Kanal forbandt den nordligere liggende Lillesøe med Birkesøen, saa det Areal, 

 der nu anvendes til Agerdyrkning og Græsgang fra den før stillestaaende, ubenyttede 

 Vandbedækning, beløb sig til omtr. 600 Td. Land. 



I Afledningskanalerne seer man tydeligen, at det Lag, som danner Søernes Bund er 

 det samme som det store almindelige Underlag under Mosen, og at det bestaar af Sand, 

 grovere og finere, og under dette er Sandmergel med en Mængde af saadanne Havdyr, 

 som endnu opkastes hyppigen paa Kattegattets Bredder, eller i Mængde leve nær disse. 

 Hvor Kanalerne gaae igjennem Tørvemassen ere de omtrent skaarne 4 Fod ned i Sandet, 

 og hvor de gaae igjennem Søerne seer man Søbunden ialm. staae hgesaa højt over Vand- 

 spejlet i Kanalerne, saa man nok tør antage, at det fælles Underlag ikke har viist store 

 Ujævnheder paa dets Overflade. Dog gaaer der igjennem nogle af Søerne en lidt høiere 

 Ryg, en saakaldt Rim, som kan spores at skjære Lillesøen, Birkesøen og Toftesøen i 

 en Retning af S. V. — S. S. V. til N. O. — N. N. O. ; og i Møllesøen, hvor selve Gaarden 

 ligger, findes flere smaae, bølgende Partier (Punkter) hvoraf især det ene var mærkeligt, 

 thi det var blevet gjennemskaaret, fordi Gaardens Forbrug af Sand der var taget, 

 og nu saae man en halv Alen under Sandet en hvælvet, rund Steensætning, sat af Haand- 

 steen, de fleste af et Gaaseægs Størrelse; under Stensætningen laae deels brændte og 



