26 Mindeskrift for J. Steenstrup. III. 



ved Randen af Mosen, som nu kun er 3 Fod tyk, oprindeligen har været i det mindste 

 6 Fod (p. 186) og at den tiltager i Dybde imod Midten af Mosen. 



Et andet Punkt i denne Vildmose, hvor Tørv graves i betydelig Mængde, og i langt 

 større end ved Vildmosegaarden, er Gudumlund, forbi hvis Kalk- og Teglbrænderi den 

 2 Miil knge Kanal fører fra Liimf jorden af lige ind i Vildmosen, der netop ved sin Høj- 

 mosevegetation adskiller sig ved første Blik fra de omliggende store Kjærmosestrækninger, 

 som ligeledes gjennemskjæres af Kanalen. Uagtet den synlige Deel af Vildmosen her 

 bærer Højmosens Udseende og Natur, saa er det dog rigtigt, at den største Deel af den 

 Tørv, som skjæres og benyttes, er Sumptørv, som her stedse udgjør den nederste Masse; 

 saaledes fandt jeg i Tørvegravene de 7 nederste Tørv skjærelige og gode, men de 5 — 6 

 øverste bleve i Reglen bortkastede, 1 — 4 fordi de vare saa svampede at de ikke kunde 

 skjæres, og 5 — 6 fordi de vare af en saa skjør og sprød Masse at de ikkun ved Æltning 

 kunde gjøres brugbare. Med den 6te Tørv syntes Vegetationen at have forandret sig, 

 thi ovenfor samme fandtes El, Pors og Vidier indblandede, og rimeligen skyldtes Mas- 

 sens sprøde Tilstand disse Træers og Buskes Rødder. 



Tørven afgravedes i store Flader, af indtil 10 Favnes Længde, hvilke i hele Kanalens 

 Løb laae tæt ved Siden af hinanden og lodrette paa selve Kanalen; de vare nu i den Grad 

 udgravede, at jeg i hele den Strækning, som var taget under Behandling, ikke kunde 

 anslaae mere end ^/lo af den oprindelige Masse at være endnu tilbage; der manglede der- 

 for overalt Spredepladse, saa den skaarne Tørv vanskeligen tørredes. Uagtet kun 1 eller 

 idethøieste 2 Tørv bleve siddende paa Bunden, kan man dog ikke nægte at en heel 

 Deel under Behandlingen gik tilspilde; den øverste Masse nedkastedes altid, men den 

 blev ikke altid udjævnet; i sidste Tilfælde optoges Tørvskjærefladerne til Agerbrug, et 

 Øiemed, hvortil man maatte ønske at alle udgravede Tørvstrækninger bleve benyttede, 

 saafremt de dertil vare beqvemme. Langs med Kanalen gaaer en Halvager, som er dannet 

 af den af Kanalen opkastede store Mængde Sand og Leer; den var besaaet med Havre. 

 Jammerskade var det at paa de store afgravede qvadratiske Flader den ikke-udj evnede 

 Masse af Husmændenes græssende Køer blev nedtraadt og nedæltet i Underlaget; thi 

 de enkelte Græs- eller Lyngpile, som Køerne der kunde fmde, vare kun en ringe Erstat- 

 ning for at Fladen senere bliver dobbelt saa vanskelig at behandle, ifald man vil ind- 

 tage den til Korndyrkning (og dertil maatte de enkelte dyrkede Pletter give de bedste 

 Opmuntringer) og for at den for Øjeblikket mindre gode og brugbare Tørvemasse bhver 

 gjort uskikket til nogensinde at kunne bruges som Brændemateriale. 



Til Værkets Forbrug var der denne Sommer skaaret 1,800,000 Tørv, men i andre 

 Aaringer havde Forbruget været langt større, hvilket jeg ogsaa finder anført hos Dau 

 for Aaret 1830 og foregaaende Aar; hen ved 3 Millioner Tørv synes at have været Mid- 

 deltallet af den Mængde, som var fornøden for Fabrikken allene, ikke tillige for de 30 

 ved samme arbejdende Familier. Der brændes nemlig blot af Kalk imellem 4,000 og 



