Japbtus Stbenstrup : Et hidtil utrykt Arbejde vedrørende Torvemoser. 39 



Hedemoser mellem Randers og Viborg. 



Paa den grusede lyngklædte Høiryg af Landet findes hyppigen de meget smaae, 

 men i Almindelighed gode Hedemoser; de indeslutte meget almindeligen en Mængde 

 Fyrretræer, som her bestand igen nævnes »Gran«, og som efter Beboernes Udsigende 

 ikke findes i Selskab med Egetræer uden paa nogle enkelte Steder, saaledes i det mind- 

 ste i Saxmosen inde i Skoven ved Løvskalle, og i Tyre- ogBymosen fandt jeg dem 

 staaende paa Roden med afknækkede Stammer. I det store Mosedrag, som gaaer langs 

 med de Egnen gjennemskjærende Nørre- og Skjern Aaer forsikkrede man mig at 

 intet Træe var fundet. 



Klostergaards-mose i Vest Thy. 



Denne lille Mose danner en Overgang fra de gyngende Sphagnummoser til Kjær- 

 eller Sumpmoserne. Den nederste Tørv var nemlig en god og sort Sumptørv; en brunere 

 Tørvmasse laae over den; Hængesækken var paa de naturlige, ikke-tilgroede (c: ikke 

 udgravede) Steder omtrent 1 Alen dyb, og viste tydeligen paa de vaadere, af Vand næsten 

 dækkede, Punkter Plantefølgen fra Sphagnum til Oxycoccos, og paa de tørrere Punkter 

 de hinanden afløsende Planter fra Hypericum cordifolium indtil Erica tetralix. Paa de 

 udgravede Steder, der ikke vare ret dybe, fordi man i Regelen kun grov den løsere 

 og slettere Tørv oven af, voxte en spæd Chara og en Equisetum. Her synes altsaa nær- 

 mest en Kjærmose at villo have dannet sip rftor Sphagnummassens elier Hængesækkens 

 Bortskjæring. 



Vedum Mose. 



Tilhører Vedum By, Porsgaardene og Visborggaani; (kn er tfinnu'hg stor og dyb, 

 men slet behandlet, dog er der sørget lidt bedre for Vandafledningen i de senere Aar. 

 lalmindelighed graves 8 å 12 Tørv dybt, hvilket udgjør 4 — o Qvarteer, og til denne 

 Dybde har man bortgravet over Halvparten, •/• omtrent, af hele Mosens Overflade i 

 Form af Pytter, som ligger uregelnuessigen mellem hinanden; derved er der lagt store 

 Hindringer for Tørvens Spredning og Tørring. Selv i Vestsiden, som er den lavere Deel 

 af Mosen, og meget nær ved Landevejen, gaaer Tørvmosen endnu 5 Qvarteer dybere. 

 Efter en Tørvgravers bestemte Erklæring ligger herunder et hvidblaat Leerlag, megi^t 

 fedtet at fole paa, hvilket uden al Tvivl er en Ferskvandskalk. La»ng«m» ude i Mosen 

 er Tørven dobbelt saa dyb og endnu bedre; Tørven graves i et meget stort Format, sæd- 

 vanlig 3«/^", 8", 1014" = 294 Kubik". Et Læs Tørv skatte« ==i 4 |t, naar det er uf den 

 bedste Part, og saa meg»it som et Par Heste kan trække, lig 5 1^. Den bedre Torv an- 

 gives at hvile paa et Sandlag. 



Nogle af de udgravede Steder begyndte at voxe til igjen, men man lod vel være 

 at tænke paa at grave Tørv der saa snart igjen. Med Hensyn til de Planter sum hertil 



