Japetus Steenstrup : Et hidtil utrykt Arbejde vedrørende Tervemoser. 41 



geton, hvoraf der med Tiden kunde tænkes at danne sig ny Tørvemasse, men hvoraf 

 der endnu ikke, skjøndt en lang Række af Aar var bortgaaet var dannet en tæt, ikke for- 

 tørvet Væv. I disse Pytter eller i andre af en hgnende Natur var det imidlertid ikke, 

 at man paastod at Regenerationen var foregaaet; derimod paa de Steder, hvor der omtrent 

 var gravet en 7 — 10 Tørv dybt og hvor Bunden atter var belagt med Soitørven*), troede 

 man at Høslet kunde finde Sted inden 4 Aar (det jeg og saae udført, men kun til ringe 

 Fordeel), og at et nyt Tørvskjær var muligt inden 10 — 20 Aar. Meningen nm , n slig 

 hurtig Gjenvæxt støttedes paa den Omstændighed, at en saadan udgravet og paany 

 belagt Torvgrav, hvis Overflade laa altsaa 7 — 10 Tørv dybere end den angivne Moses 

 eller Engs, efterhaanden Aar for Aar hævede sig op til denne; men hertil var netop en 

 anden Aarsag ved Eftervæxten; thi tænker vi os netop det løsere Tørvedække bortskjæres 

 omtrent lige til Niveau med den gjennemstrømmende Aa — en Dybde de formedelst 

 Vandets Indstrømning kan naae til — og at netop i denne Dybde en sortere mindre sam- 

 menhængende Masse begynder, saa vil let den Tanke indsnige sig, at for det første denne 

 blødere og fugtigere Masse, befriet fra det borttagne, overliggende, 1 Y^ Alen mægtige 

 Lag, nu hæver sig og fylder Graven, — Noget man meget let overbeviser sig om, ved i en 

 større Groftestrækning, som til forskjellige Tider var gravet, at sammenligne den Dybde, 

 hvortil den oprindeligen var gravet, med den, hvori nu den nederste Flade af de nedlagde 

 Græstørv befinder dig. Desuden var det Tilfældet i de store Grave, at Randene antoge 

 en heldende Stilling indad imod Grøften, fordi de der vare mindre understøttede, og 

 saaledes nærmede sig de 2 Niveauer mere til hinanden o: deres Afstand blev mindre, 

 og de syntes at ligge næsten i en Flade. Endelig har jeg oftere gjennemskjaaret en saa- 

 dan, som det syntes, udfyldt Grav og fundet, at øverst ligger ganske rigtigt 1 — 2 Tørv 

 løs, engskorpagtig Masse, men lige derunder en sort og overmaade god Torvemasse, som 

 jeg antager for at være skudt ivejret, og saaledes forklares det paa eengang ret godt, 

 at man nu formedelst Vand kan paany komme til Torv, og at denne Tørv kan va»rt^ meget 

 bedre end den bortgravede. 



Et andet Spørgsmaal bliver det stedse, hvorvidt der gjores tvi i at nedla^ge den 

 daarlige Engskorpe i Graven, for at befordre Græsvegetationen; thi for det første er det 

 ofte Planter der voxe i Skorpen, .som slet ikke finde sig i at voxe under 1 Alen Vand, 

 eller saa omtrent, og for det andet er det til Foder meget daarlige Halvgrees Carex cae- 

 spitosa etc. 



Kaastrup Nordkjær 



i Thy i Hillerslev Sogn, en stor F'ladestrækning, som uden ni Tvivl har hørt Fjordens 

 Bund til for nogle Aartusindcr siden. I*lanen hvorpaa den ligger er vel over I Kvadrat 

 Miil, og Tørvemassen mere eller mindre udbn»dt paa den; forst siden UdskiftningtMi er 



') 8oi eller Sei. Dige- eller Soilorv (bruges i Thy) Vid. S. Ordbog. Udg. 



6 



