42 Mindeskrift for J. Steenstrup. III. 



den bleven behandlet som Skovtørvmose, da Vandet til den Tid kun tillod at benytte 

 det som et Kjær. Midt i den ligger »den store Vold« hvorpaa Hillerslev Slot laa i Dron- 

 ning Magrethes Tid — et endnu stærkere Bevis for, at denne Strækning i sin Tid har 

 været seilbar, idetmindste gjennem Aaen. Det er en reen Sumptørvmasse, som udgraves 

 i Pytter, der gaar omtrent 15 Tørv dybt, paa enkelte Steder endog 17 — 18 Tørv; Massen 

 er ret god i den nederste Deel, foroven er den løsere; iøvrigt er det en »Soitørv«. Den 

 bedste Tørvmasse forekommer Nord for Aaen. I den senere Tid spores nogen mindre 

 Skjodesløshed og Ligegyldighed for at bortlede Vandet og for at give større Torve pytter, 

 dog er her endnu overmaade meget at gjøre. 



Ved at iagttage Pytterne i deres forskjellige Grader af Tilvoxning, fandt jeg føl- 

 gende Stadier i Vegetationen. 



a. Ghara og en smalbladet Potamogeton (Pot. obtusifolius). 



b. Potamogeton natans og Nymphaea alba, begge bedækkende Vandfladen. 



c. Carex acuta i tuedannende Grupper og Eriophorum angustifolium enkeltstaa- 

 ende, men hyppige og til Slutning Arundo phragmites. 



d. Carex cæspitosa og Scirpus palustris med en derimellem indtrængende og til- 

 sidst Dannelsen sluttende Menyanthes trifoliata og Pedicularis palustris. 



Med Hensyn til Fixeringen af disse Grader til et bestemt Tidsrum kan her tilføies, 

 at Chara var endnu i en Grav, som var 20 Aar gammel, men at Arundo fandtes 

 i samme Grav og for Øjet var fremherskende, endskjøndt de ikke stod tæt. Sphagnum 

 var stærkt tilbagetrængt og fandtes kun paa enkelte Steder fornemmelig kun i saadanne 

 Grave, hvori Nymphæa og Potamogeton vare. Jeg har fra Barns Been af kjendt en 

 dygtig Mand der i Sognet, Laurids Bidsgaard, som allerede var 60 Aar gammel og født 

 det Aar, da Udskiftningen af denne Deel af Mosen fandt Sted; en Karl som tjente i hans 

 Faders Gaard, skar Tørv i Mosen den Dag Manden blev født, blev hentet fra sit Arbejde, 

 for at hente Gjordemoderen; da han kom tilbage var han lidt fortumlet, gjorde en Grøft 

 tvert over et Skjel mellem 2 Lodder, og saaledes characteriserer sig denne Grøft evinde- 

 ligen, som ligegammel med Udskiftningen, altsaa 60 Aar. Forudsat, at der var gravet 

 lige til Bunden første Gang, hvilket vi rigtignok ikke kunne antage, da vi vide, hvor 

 meget Vandet maa have generet dem dengang frem for nu, saa var der i den Tid kommen 

 en Masse = 4 Tørv høi, foruden Græstæppet, men det var en usammenhængende og 

 blød Masse, og den øverste Tørv var ikke engang en god fast Fildtmasse; det Hele saa 

 forneden ud til at være en sammenæltet Masse af Brokker af de ubrugelige Tørvstumper 

 og af det tilbageblevne; paa Stedet antog jeg, at omtrent 1 Tørvs Tykkelse kunde skyldes 

 den senere Vegetation, men det var en underlig løs Masse i Udseende, netop fordi Rød- 

 derne af Kørerne vare fremherskende i den. Graven var nu næsten tilgroet og laa kun 

 lidet under Omgivelserne. Randen hældede ned mod den, dens Vegetation var Smaarør, 



