44 Mindeskrift for J. Steenstrup. III. 



temmeligt lavt, da hele den ikke tørvgravede Deel bærer rigelig Afgrøde og er vigtig 

 til Høslet, er der i Grunden Mangel paa Spredeplads, og Godseieren bruger derfor at 

 opkjore den vaade Tørv paa Vogne og udsprede dem paa Markskrænten, hvorved und- 

 gaaes en dobbelt Fare: den, i vaade Aaringer, at Tørven ikke bliver tør, og den, at man 

 ikke méd Vogn kan komme til at hjemkjøre den, og desuden beholder Mosen uoptraadt 

 af Hestene og Vognsporene. Bunden af de bortgravede Steder udjevnes omhyggeligen, 

 og efter et Par Aars Forløb begynde at vise sig enkelte Græsplanter, og ret snart kan 

 noget Hø samles derpaa. 



Fanderupmose 



i Sydthy. Her havde Eieren vist samme Omhu med Hensyn til Tørvmosens Besparelse 

 og senere Behandling til Eng; da der uafbrudt var gaaet frem i den samme Retning 

 i samme Grav, saa kunde man her efter en Række af 20 Aars Forløb let see de succes- 

 sive Fremskridt i Tilvoxningen, hvor dog de ældste Græsarter ei gav en tæt Skorpe. 



Visse- og Dal-Moser 



danne en stor Udstrækning, som tydeligen erkjendes for at være en Viig af Liimfjorden, 

 som kun har haft et meget smalt Udløb igjennem den saakaldte Teglgaards-Aa, thi paa 

 begge Sider af den, nærmest Byen Aalborg, ligge Blaaleer og Blaamergel med de sæd- 

 vanhge Forsteninger af Saltvandsbløddyr. Da i nogen Distance fra Byen denne Viig 

 er dybest, nærmest Østsidens bratte Kridtbanker, medens den er lavbundet og flad ved 

 de svagere sig tabende og afrundede Bakker af Kridt mod Vesten, som er kun ^/^o (maa- 

 ske kun endog ^/jg) af denne oprindelig Viig fyldt med en Tørvemasse, som er skikket 

 til at graves, men den største Deel er endog fra Eng gaaet over i Agerland (Raps etc.) 

 Tørvmassen er paa mange Steder ret god, men kun i enkelte Lag; der graves alminde- 

 ligen 12 Tørv dybt, paa enkelte Steder endogsaa 15, men af disse maa bortkastes den 

 øverste (Soien) og desuden de tvende næstøverste, paa hvilke udblomstre det hvide 

 Støv; ogsaa ere disse hvide indvendigen, saa formodentlig nogle Konchylier dertil have 

 afgivet deres Kalk. Paa disse følge nu 2 å 3 gode, faste eller sortbrune Tørv, som hede 

 overordentlig stærkt, og hvis Aske let kan blive schlakket. Det øvrige underliggende 

 er Svamp- eller Sivtørv (af Flæg, Rør og Eqvisetum). 



Fra denne Mose sælges en stor Deel Tørv til Byen og tvende Kalkbrænderier, ved 

 Scheelsminde og ved Visse, forsynes derfra. Hr. Hansen bruger ei meer end 30000 Tørv 

 til at brænde 150 Tdr. Kalk. For et Læs gode Tørv og udsøgte gives b %, for et Læs 

 af den almindelige 4 %. Da Hr. Hansen kjøbte, maatte han give 1 Rdl. for 1000 Tørv 

 eller 50 Snese. 



