12 Mindeskrift for J. Steenstrup. IV, 



Altid senere omfattede Steenstrup Island med stor Interesse og Hengivenhed, 

 og til sin høje Alderdom mindedes han ofte Islandsrejsen. I sine Breve til J. Hall- 

 grimsson omtaler han flere Gange »de uforglemmelige Dage paa Island«, og Paaske- 

 morgen 1842 skriver Steenstrup fra Sorø : »Var ikke min stille, huslige Kreds her, jeg 

 fløj bort herfra og kom her aldrig mere, maaske ilede jeg da til Island — ja Island! 

 mærkværdig hvor jeg dog inderlig er knyttet til denne 01«. 



Fra Island havde Steenstrup aflerede om Efteraaret 1839 sendt en Del af sine 

 Samlinger til København til J. Chr. Reinhardt, F. M. Liebmann, J. W. Hornemann og 

 S. Drejer; nu kom han selv med Hovedsamlingerne, som det tog ham lang Tid at ud- 

 pakke og ordne. Kort efter blev han udnævnt til Lektor i Mineralogi og Botanik i 

 Sorø og fik derved mange nye Pligter, maatte forberede sine Forelæsningsrækker, ordne 

 sit Hus og sætte sig ind i nye Forhold ; han havde desuden Opsyn med den botaniske 

 Have og Naturaliesamlingen, som skulde ordnes. Der blev derfor ikke megen Tid 

 tilovers til Bearbejdelsen af Samhngerne fra Islandsrejsen. Desuden var han i de nær- 

 meste Aar stærkt optagen af andre Arbejder, udgav 1842 sit Program om Generations- 

 vekselen og 1845 Afhandlingen om Hermaphroditismen ; samme Aar udnævntes han til 

 Professor i Zoologi ved Universitetet og fik nu fuldt op af Arbejde baade med Under- 

 visningen og Samlingerne. Det var derfor ganske umuligt, at der kunde blive Tid til- 

 overs til et større Værk om Islandsrejsen. Det viser Steenstrups store Flid, at han 

 dog alligevel fik udrettet en Del af dette Arbejde, skønt det ikke lykkedes ham at 

 samle Brudstykkerne til et hele. Efter at han var bleven Professor og hans Medarbej- 

 dere var døde, synes han ogsaa helt at have opgivet det. 



I Begyndelsen var det xMeningen, at Resultaterne af Rejsen skulde bearbejdes, og 

 Steenstrup havde store Planer om at udgive et Pragtværk om Islandsrejsen i Lighed 

 med den franske Ekspedition under Gaimard. Men hertil krævedes Tid og Medarbej- 

 dere og i Særdeleshed Penge. Hvis den oprindelige Plan skulde have været udført, 

 maatte Steenstrup have haft fuld Raadighed over sin Tid, men han var tværtimod 

 stærkt optaget af sit nye Embede i Sorø, og Pengemidlerne kunde ikke faas ; desuden 

 klager Steenstrup i de Aar over Helbredet, over en Døsighed og Upasselighed som 

 hindrer ham i at arbejde^). I Begyndelsen arbejdede Steenstrup dog sammen med 

 S. Drejer og J. Hallgrimsson ivrig paa det store Rejseværk, og Hallgrimsson boede 

 som hans Gæst i Sorø i Vinteren 1843 — 44. Men saa fik Steenstrup meget andet at 

 tage vare, og begge hans Medarbejdere døde, Salomon Drejer allerede d. 21. April 

 1842 og Jonas Hallgrimsson d. 26. Maj 1845. Af Forarbejderne findes endnu adskil- 

 lige Brudstykker tilbage, men kun faa eller ingen ere i den Form, at de kunde udgives. 

 Værket skulde efter Steenstrups Plan foruden Rejseberetning bl. a. ogsaa indeholde 

 en Indledning »om Islands physiske Forhold« (fysisk Geografi), endvidere en Frem- 



1) Brev til Hallgrimsson d, 25. Mai 1841 (Det isl. liter. Selskabs Arkiv, Reykjavik). 



